# Euroopa Liidu L 431/2020

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 431 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 63. aastakäik21. detsember 2020 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 431

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

63. aastakäik21. detsember 2020

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/2153, 7. oktoober 2020, millega muudetakse nõukogu määrust (EL) 2017/1939 seoses operatiivsete isikuandmete liikidega ja nende andmesubjektide kategooriatega, kelle operatiivseid isikuandmeid võib Euroopa Prokuratuur kriminaalasjade toimikute registris töödelda | 1 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/2154, 14. oktoober 2020, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses maismaaloomadelt saadud loomsete saaduste liidusisest liikumist käsitlevate loomatervise-, sertifitseerimis- ja teavitamisnõuetega (
  1
  ) | 5 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/2155, 14. oktoober 2020, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/31/EL, kehtestades hoonete nutivalmiduse hindamise vabatahtliku ühtse Euroopa Liidu kava (
  1
  ) | 9 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/2156, 14. oktoober 2020, milles täpsustatakse hoonete nutivalmiduse hindamise vabatahtliku ühtse liidu kava tõhusa rakendamise tehnilisi üksikasju (
  1
  ) | 25 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/2157, 14. detsember 2020, millega kiidetakse heaks kaitstud päritolunimetusega või kaitstud geograafilise tähisega toote spetsifikaati tehtavad liidu muudatused (Montello - Colli Asolani (KPN)) | 30 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/2158, 14. detsember 2020, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis Chabichou du Poitou (KPN) | 32 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/2159, 16. detsember 2020, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa | 34 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2020/2160, 18. detsember 2020, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 XIV lisa seoses ainerühmaga 4-(1,1,3,3-tetrametüülbutüül)fenool, etoksüülitud (hõlmab täpselt määratletud aineid ja tundmatu või muutuva koostisega aineid, kompleksseid reaktsioonisaadusi ja bioloogilist päritolu materjale, polümeere ja homolooge) (
  1
  ) | 38 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/2161, 18. detsember 2020, millega algatatakse uurimine, milles käsitletakse Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate alumiiniumfooliumi rullide impordi suhtes rakendusmäärusega (EL) 2019/915 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest võimalikku kõrvalehoidmist Tai kaudu lähetatud impordi vahendusel, olenemata sellest, kas kõnealused tooted on deklareeritud Taist pärinevana või mitte, ning kehtestatakse sellele impordile registreerimisnõue | 42 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/2162, 18. detsember 2020, millega algatatakse uurimine, milles käsitletakse Hiina Rahvavabariigist pärit teatava alumiiniumfooliumi impordi suhtes rakendusmäärusega (EL) 2015/2384 ja rakendusmäärusega (EL) 2017/271 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest võimalikku kõrvalehoidmist Tai kaudu lähetatud impordi vahendusel, olenemata sellest, kas kõnealused tooted on deklareeritud Taist pärinevana või mitte, ning kehtestatakse sellele impordile registreerimisnõue | 48 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/2163, 18. detsember 2020, liidu kaubanduse sooduskorras sätestatud päritolureeglite rakendamise kohta Ühendkuningriigis seoses Põhja-Iirimaaga | 55 |
| | | OTSUSED |
| | * | Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus (ÜVJP) 2020/2164, 15. detsember 2020, millega pikendatakse Somaalias läbiviidava võimete tugevdamise Euroopa Liidu missiooni (EUCAP Somalia) juhi volitusi (EUCAP Somalia/1/2020) | 59 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/2165, 9. detsember 2020, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1861 rakenduseeskirjad seoses andmete kvaliteedi miinimumstandarditega ning tehniliste kirjeldustega fotode ja daktüloskoopiliste andmete sisestamiseks Schengeni infosüsteemi (SIS) piirikontrolli ja tagasisaatmise valdkonnas
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 8599 all) | 61 |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2020/2166, 17. detsember 2020, liikmesriikide enampakkumisosade kindlaksmääramise kohta ELi heitkogustega kauplemise süsteemi raames aastatel 2021–2030
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 8945 all)

   (
  1
  ) | 66 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/2167, 17. detsember 2020, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2016/1918 (milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses kroonilise kurnatustõvega), pikendades selle kohaldamisaega
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 8802 all)

   (
  1
  ) | 70 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/2168, 17. detsember 2020, milles käsitletakse asjaomaste liikmesriikide poolt Põhjamere-Balti raudtee-kaubaveokoridori laiendamiseks tehtud ühisettepaneku kooskõla Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 913/2010 (konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku kohta) artikliga 5
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 8919 all) | 72 |
| | | SOOVITUSED |
| | * | Nõukogu soovitus (EL) 2020/2169, 17. detsember 2020, millega muudetakse soovitust (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta | 75 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/2153, 7. oktoober 2020, millega muudetakse nõukogu määrust (EL) 2017/1939 seoses operatiivsete isikuandmete liikidega ja nende andmesubjektide kategooriatega, kelle operatiivseid isikuandmeid võib Euroopa Prokuratuur kriminaalasjade toimikute registris töödelda

1

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/2154, 14. oktoober 2020, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses maismaaloomadelt saadud loomsete saaduste liidusisest liikumist käsitlevate loomatervise-, sertifitseerimis- ja teavitamisnõuetega (
  1
  )

1

5

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/2155, 14. oktoober 2020, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/31/EL, kehtestades hoonete nutivalmiduse hindamise vabatahtliku ühtse Euroopa Liidu kava (
  1
  )

1

9

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/2156, 14. oktoober 2020, milles täpsustatakse hoonete nutivalmiduse hindamise vabatahtliku ühtse liidu kava tõhusa rakendamise tehnilisi üksikasju (
  1
  )

1

25

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/2157, 14. detsember 2020, millega kiidetakse heaks kaitstud päritolunimetusega või kaitstud geograafilise tähisega toote spetsifikaati tehtavad liidu muudatused (Montello - Colli Asolani (KPN))

30

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/2158, 14. detsember 2020, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis Chabichou du Poitou (KPN)

32

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/2159, 16. detsember 2020, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa

34

*

Komisjoni määrus (EL) 2020/2160, 18. detsember 2020, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 XIV lisa seoses ainerühmaga 4-(1,1,3,3-tetrametüülbutüül)fenool, etoksüülitud (hõlmab täpselt määratletud aineid ja tundmatu või muutuva koostisega aineid, kompleksseid reaktsioonisaadusi ja bioloogilist päritolu materjale, polümeere ja homolooge) (
  1
  )

1

38

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/2161, 18. detsember 2020, millega algatatakse uurimine, milles käsitletakse Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate alumiiniumfooliumi rullide impordi suhtes rakendusmäärusega (EL) 2019/915 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest võimalikku kõrvalehoidmist Tai kaudu lähetatud impordi vahendusel, olenemata sellest, kas kõnealused tooted on deklareeritud Taist pärinevana või mitte, ning kehtestatakse sellele impordile registreerimisnõue

42

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/2162, 18. detsember 2020, millega algatatakse uurimine, milles käsitletakse Hiina Rahvavabariigist pärit teatava alumiiniumfooliumi impordi suhtes rakendusmäärusega (EL) 2015/2384 ja rakendusmäärusega (EL) 2017/271 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest võimalikku kõrvalehoidmist Tai kaudu lähetatud impordi vahendusel, olenemata sellest, kas kõnealused tooted on deklareeritud Taist pärinevana või mitte, ning kehtestatakse sellele impordile registreerimisnõue

48

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/2163, 18. detsember 2020, liidu kaubanduse sooduskorras sätestatud päritolureeglite rakendamise kohta Ühendkuningriigis seoses Põhja-Iirimaaga

55

OTSUSED

*

Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus (ÜVJP) 2020/2164, 15. detsember 2020, millega pikendatakse Somaalias läbiviidava võimete tugevdamise Euroopa Liidu missiooni (EUCAP Somalia) juhi volitusi (EUCAP Somalia/1/2020)

59

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/2165, 9. detsember 2020, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1861 rakenduseeskirjad seoses andmete kvaliteedi miinimumstandarditega ning tehniliste kirjeldustega fotode ja daktüloskoopiliste andmete sisestamiseks Schengeni infosüsteemi (SIS) piirikontrolli ja tagasisaatmise valdkonnas
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 8599 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 8599 all)

61

*

Komisjoni otsus (EL) 2020/2166, 17. detsember 2020, liikmesriikide enampakkumisosade kindlaksmääramise kohta ELi heitkogustega kauplemise süsteemi raames aastatel 2021–2030
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 8945 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 8945 all)

1

66

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/2167, 17. detsember 2020, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2016/1918 (milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses kroonilise kurnatustõvega), pikendades selle kohaldamisaega
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 8802 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 8802 all)

1

70

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/2168, 17. detsember 2020, milles käsitletakse asjaomaste liikmesriikide poolt Põhjamere-Balti raudtee-kaubaveokoridori laiendamiseks tehtud ühisettepaneku kooskõla Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 913/2010 (konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku kohta) artikliga 5
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 8919 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 8919 all)

72

SOOVITUSED

*

Nõukogu soovitus (EL) 2020/2169, 17. detsember 2020, millega muudetakse soovitust (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta

75

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 21.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 431/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 431/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2020/2153,

7. oktoober 2020,

millega muudetakse nõukogu määrust (EL) 2017/1939 seoses operatiivsete isikuandmete liikidega ja nende andmesubjektide kategooriatega, kelle operatiivseid isikuandmeid võib Euroopa Prokuratuur kriminaalasjade toimikute registris töödelda

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta määrust (EL) 2017/1939, millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel, (1) eriti selle artikli 49 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Prokuratuur asutati selleks, et uurida liidu finantshuve kahjustavaid kuritegusid, esitada nende toimepanijatele ja neist osavõtjatele süüdistusi ning võtta nad kohtus vastutusele. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Prokuratuur asutati selleks, et uurida liidu finantshuve kahjustavaid kuritegusid, esitada nende toimepanijatele ja neist osavõtjatele süüdistusi ning võtta nad kohtus vastutusele.

| (2) | Euroopa Prokuratuuri kriminaalasjade haldamise süsteem sisaldab kõikide kriminaalasjade toimikute registrit. Register sisaldab ainult neid operatiivseid isikuandmeid, mida on vaja kriminaalasjade kindlakstegemiseks või erinevate kriminaalasjade toimikute omavaheliseks sidumiseks. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Prokuratuuri kriminaalasjade haldamise süsteem sisaldab kõikide kriminaalasjade toimikute registrit. Register sisaldab ainult neid operatiivseid isikuandmeid, mida on vaja kriminaalasjade kindlakstegemiseks või erinevate kriminaalasjade toimikute omavaheliseks sidumiseks.

| (3) | Seega tuleb kindlaks määrata operatiivsete isikuandmete liigid ja nende andmesubjektide kategooriad, kelle operatiivseid isikuandmeid võib registris töödelda. |
| --- | --- |

(3)

Seega tuleb kindlaks määrata operatiivsete isikuandmete liigid ja nende andmesubjektide kategooriad, kelle operatiivseid isikuandmeid võib registris töödelda.

| (4) | Määrust (EL) nr 2017/1939 tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Määrust (EL) nr 2017/1939 tuleks vastavalt muuta.

| (5) | Määruse (EL) 2017/1939 artikli 20 lõikes 4 osutatud eksperdirühmaga konsulteeriti 8. mail 2020. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EL) 2017/1939 artikli 20 lõikes 4 osutatud eksperdirühmaga konsulteeriti 8. mail 2020.

| (6) | Euroopa Andmekaitseinspektor esitas oma arvamuse 31. juulil 2020, |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Andmekaitseinspektor esitas oma arvamuse 31. juulil 2020,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) 2017/1939 lisana lisatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekst.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega.

Brüssel, 7. oktoober 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 283, 31.10.2017, lk 1.

1

---

LISA

„LISA

Artikli 49 lõikes 3 osutatud andmesubjektide kategooriad ja operatiivsete isikuandmete liigid

A.   Nende andmesubjektide kategooriad, kelle operatiivseid isikuandmeid võib registris töödelda:

| a) | Euroopa Prokuratuuri kriminaalmenetluste raames kahtlustatavad või süüdistatavad isikud; |
| --- | --- |

a)

Euroopa Prokuratuuri kriminaalmenetluste raames kahtlustatavad või süüdistatavad isikud;

| b) | Euroopa Prokuratuuri kriminaalmenetluste raames süüdi mõistetud isikud; |
| --- | --- |

b)

Euroopa Prokuratuuri kriminaalmenetluste raames süüdi mõistetud isikud;

| c) | füüsilised isikud, kes on teatanud Euroopa Prokuratuuri pädevusse kuuluvatest kuritegudest või on nende ohvrid; |
| --- | --- |

c)

füüsilised isikud, kes on teatanud Euroopa Prokuratuuri pädevusse kuuluvatest kuritegudest või on nende ohvrid;

| d) | punktis a või b osutatud isiku kontaktisikud või kaasosalised. |
| --- | --- |

d)

punktis a või b osutatud isiku kontaktisikud või kaasosalised.

B.   A jaotise punktides a ja b osutatud andmesubjektide kategooriate operatiivsete isikuandmete liigid, mida võib registris töödelda:

| a) | perekonnanimi, sünninimi, eesnimed ja kõik varjunimed või oletatavad nimed; |
| --- | --- |

a)

perekonnanimi, sünninimi, eesnimed ja kõik varjunimed või oletatavad nimed;

| b) | sünniaeg ja -koht; |
| --- | --- |

b)

sünniaeg ja -koht;

| c) | kodakondsus; |
| --- | --- |

c)

kodakondsus;

| d) | sugu; |
| --- | --- |

d)

sugu;

| e) | asjaomase isiku elukoht, amet ja asukoht; |
| --- | --- |

e)

asjaomase isiku elukoht, amet ja asukoht;

| f) | sotsiaalkindlustuse numbrid, identifitseerimiskoodid, juhiload, isikut tõendavad dokumendid, passiandmed, tolli identifitseerimisnumbrid ja maksukohustuslasena registreerimise numbrid; |
| --- | --- |

f)

sotsiaalkindlustuse numbrid, identifitseerimiskoodid, juhiload, isikut tõendavad dokumendid, passiandmed, tolli identifitseerimisnumbrid ja maksukohustuslasena registreerimise numbrid;

| g) | väidetavate kuritegude kirjeldus ja laad, nende toimepanemise kuupäev ja kuritegude liik; |
| --- | --- |

g)

väidetavate kuritegude kirjeldus ja laad, nende toimepanemise kuupäev ja kuritegude liik;

| h) | teave juriidiliste isikute kohta, kes on seotud tuvastatud või tuvastatavate isikutega, kelle suhtes Euroopa Prokuratuur on algatanud uurimise; |
| --- | --- |

h)

teave juriidiliste isikute kohta, kes on seotud tuvastatud või tuvastatavate isikutega, kelle suhtes Euroopa Prokuratuur on algatanud uurimise;

| i) | teave isiku võimaliku kuulumise kohta kuritegelikku organisatsiooni; |
| --- | --- |

i)

teave isiku võimaliku kuulumise kohta kuritegelikku organisatsiooni;

| j) | pangakontode ja muude finantseerimisasutuste kontode üksikasjad; |
| --- | --- |

j)

pangakontode ja muude finantseerimisasutuste kontode üksikasjad;

| k) | telefoninumbrid, SIM-kaardi numbrid, e-posti aadressid, IP-aadressid ning veebiplatvormidel kasutatavad konto- ja kasutajanimed; |
| --- | --- |

k)

telefoninumbrid, SIM-kaardi numbrid, e-posti aadressid, IP-aadressid ning veebiplatvormidel kasutatavad konto- ja kasutajanimed;

| l) | sõidukite registreerimisandmed; |
| --- | --- |

l)

sõidukite registreerimisandmed;

| m) | tuvastatav vara, mida isik omab või kasutab, näiteks krüptovara ja kinnisvara. |
| --- | --- |

m)

tuvastatav vara, mida isik omab või kasutab, näiteks krüptovara ja kinnisvara.

C.   A jaotise punktis c osutatud andmesubjektide kategooriate operatiivsete isikuandmete liigid, mida võib registris töödelda, piirdudes sellega, mis on vajalik ja proportsionaalne selleks, et Euroopa Prokuratuur saaks täita oma uurimis- ja süüdistuste esitamise ülesandeid:

| a) | perekonnanimi, sünninimi, eesnimed ja kõik varjunimed või oletatavad nimed; |
| --- | --- |

a)

perekonnanimi, sünninimi, eesnimed ja kõik varjunimed või oletatavad nimed;

| b) | sünniaeg ja -koht; |
| --- | --- |

b)

sünniaeg ja -koht;

| c) | kodakondsus; |
| --- | --- |

c)

kodakondsus;

| d) | sugu; |
| --- | --- |

d)

sugu;

| e) | asjaomase isiku elukoht, amet ja asukoht; |
| --- | --- |

e)

asjaomase isiku elukoht, amet ja asukoht;

| f) | identifitseerimiskoodid, isikut tõendavad dokumendid ja passiandmed; |
| --- | --- |

f)

identifitseerimiskoodid, isikut tõendavad dokumendid ja passiandmed;

| g) | nende kuritegude kirjeldus ja laad, milles osaleb või millest on teatanud asjaomane isik, ning nende toimepanemise kuupäev ja kuritegude liik. |
| --- | --- |

g)

nende kuritegude kirjeldus ja laad, milles osaleb või millest on teatanud asjaomane isik, ning nende toimepanemise kuupäev ja kuritegude liik.

D.   A jaotise punktis d osutatud andmesubjektide kategooriate operatiivsete isikuandmete liigid, mida võib registris töödelda, piirdudes sellega, mis on vajalik ja proportsionaalne selleks, et Euroopa Prokuratuur saaks täita oma uurimis- ja süüdistuste esitamise ülesandeid:

| a) | perekonnanimi, sünninimi, eesnimed ja kõik varjunimed või oletatavad nimed; |
| --- | --- |

a)

perekonnanimi, sünninimi, eesnimed ja kõik varjunimed või oletatavad nimed;

| b) | sünniaeg ja -koht; |
| --- | --- |

b)

sünniaeg ja -koht;

| c) | kodakondsus; |
| --- | --- |

c)

kodakondsus;

| d) | sugu; |
| --- | --- |

d)

sugu;

| e) | asjaomase isiku elukoht, amet ja asukoht; |
| --- | --- |

e)

asjaomase isiku elukoht, amet ja asukoht;

| f) | identifitseerimiskoodid, isikut tõendavad dokumendid ja passiandmed.” |
| --- | --- |

f)

identifitseerimiskoodid, isikut tõendavad dokumendid ja passiandmed.”

---

| 21.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 431/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 431/5

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2020/2154,

14. oktoober 2020,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses maismaaloomadelt saadud loomsete saaduste liidusisest liikumist käsitlevate loomatervise-, sertifitseerimis- ja teavitamisnõuetega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrust (EL) 2016/429 loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus), (1) eriti selle artikli 166 lõiget 3, artikli 168 lõiget 3 ja artikli 169 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) 2016/429 on sätestatud eeskirjad, milles käsitletakse muu hulgas maismaaloomadelt saadud loomsete saaduste tootmist, töötlemist ja turustamist liidus. Samuti nähakse kõnealuse määrusega ette, et komisjon võtab vastu delegeeritud õigusaktid selliste üksikasjalike nõuete kohta, millega täiendatakse kõnealuses määruses juba sätestatud eeskirju, ning eelkõige ennetusmeetmete, sealhulgas riskimaandamismeetmete, ja maismaaloomadelt saadud loomsete saaduste saadetiste liikumise suhtes kohaldatavate piirangute kohta, samuti selliseid liikumisi käsitleva eelneva teavitamise kohta tagamaks, et sellised saadused ei põhjusta loetellu kantud taudide ega esilekerkivate taudide levikut liidus. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) 2016/429 on sätestatud eeskirjad, milles käsitletakse muu hulgas maismaaloomadelt saadud loomsete saaduste tootmist, töötlemist ja turustamist liidus. Samuti nähakse kõnealuse määrusega ette, et komisjon võtab vastu delegeeritud õigusaktid selliste üksikasjalike nõuete kohta, millega täiendatakse kõnealuses määruses juba sätestatud eeskirju, ning eelkõige ennetusmeetmete, sealhulgas riskimaandamismeetmete, ja maismaaloomadelt saadud loomsete saaduste saadetiste liikumise suhtes kohaldatavate piirangute kohta, samuti selliseid liikumisi käsitleva eelneva teavitamise kohta tagamaks, et sellised saadused ei põhjusta loetellu kantud taudide ega esilekerkivate taudide levikut liidus.

| (2) | Peale selle tuleks käesolevas õigusaktis sätestatud eeskirjades arvesse võtta liidu eeskirju maismaaloomadelt saadud loomsete saaduste saadetiste liidusisese liikumise kohta, mis on sätestatud enne määruse (EL) 2016/429 vastuvõtmist vastu võetud liidu õigusaktides, eelkõige nõukogu direktiivis 2002/99/EÜ, (2) sest need on osutunud tõhusaks loomataudide leviku tõkestamisel. Käesolevas õigusaktis sätestatud eeskirjades tuleks arvesse võtta ka kõnealustes varasemates õigusaktides sätestatud eeskirjade kohaldamisel saadud kogemusi ning eeskirju tuleks kohandada vastavalt määruses (EL) 2016/429 sätestatud uuele loomatervise õigusraamistikule. |
| --- | --- |

(2)

Peale selle tuleks käesolevas õigusaktis sätestatud eeskirjades arvesse võtta liidu eeskirju maismaaloomadelt saadud loomsete saaduste saadetiste liidusisese liikumise kohta, mis on sätestatud enne määruse (EL) 2016/429 vastuvõtmist vastu võetud liidu õigusaktides, eelkõige nõukogu direktiivis 2002/99/EÜ, (2) sest need on osutunud tõhusaks loomataudide leviku tõkestamisel. Käesolevas õigusaktis sätestatud eeskirjades tuleks arvesse võtta ka kõnealustes varasemates õigusaktides sätestatud eeskirjade kohaldamisel saadud kogemusi ning eeskirju tuleks kohandada vastavalt määruses (EL) 2016/429 sätestatud uuele loomatervise õigusraamistikule.

| (3) | Määruse (EL) 2016/429 artiklis 166 on sätestatud ettevõtjate üldised loomatervise-alased kohustused maismaaloomadelt saadud loomsete saaduste kõigi tootmis-, töötlemis- ja turustamisetappide käigus, sealhulgas kõnealuste saaduste saadetiste liikumisel liidus. Eelkõige on selles sätestatud ettevõtjate vastutus seoses loetellu kantud taudide ja esilekerkivate taudide levikuga, eelkõige juhul, kui pädev asutus on asjaomaste saaduste tootmis- või töötlemiskohas kehtestanud erakorralised meetmed või liikumispiirangud. Järelikult ei pea loetletud taudide ja esilekerkivate taudide leviku kontrollimise eest vastutama mitte üksnes ettevõtjad, vaid ka pädev asutus. Seepärast tuleks käesolevas määruses sätestada ettevõtjate selge kohustus vedada selliste saaduste saadetisi, mis on toodetud või töödeldud kohtades, mille suhtes kohaldatakse erakorralisi meetmeid või liikumispiiranguid, alles pärast pädevalt asutuselt loa saamist ja kõnealuse loa suhtes kehtestatud kõigi tingimuste kohaselt. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) 2016/429 artiklis 166 on sätestatud ettevõtjate üldised loomatervise-alased kohustused maismaaloomadelt saadud loomsete saaduste kõigi tootmis-, töötlemis- ja turustamisetappide käigus, sealhulgas kõnealuste saaduste saadetiste liikumisel liidus. Eelkõige on selles sätestatud ettevõtjate vastutus seoses loetellu kantud taudide ja esilekerkivate taudide levikuga, eelkõige juhul, kui pädev asutus on asjaomaste saaduste tootmis- või töötlemiskohas kehtestanud erakorralised meetmed või liikumispiirangud. Järelikult ei pea loetletud taudide ja esilekerkivate taudide leviku kontrollimise eest vastutama mitte üksnes ettevõtjad, vaid ka pädev asutus. Seepärast tuleks käesolevas määruses sätestada ettevõtjate selge kohustus vedada selliste saaduste saadetisi, mis on toodetud või töödeldud kohtades, mille suhtes kohaldatakse erakorralisi meetmeid või liikumispiiranguid, alles pärast pädevalt asutuselt loa saamist ja kõnealuse loa suhtes kehtestatud kõigi tingimuste kohaselt.

| (4) | Määruse (EL) 2016/429 artiklis 168 on sätestatud teatavad teabele esitatavad nõuded seoses loomatervise sertifikaadiga, mis peab olema kaasas maismaaloomadelt saadud loomsete saaduste saadetiste liikumisel, ning kõnealuse artikliga on komisjonile antud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, millega täiendatakse asjaomast teavet. Seepärast tuleks käesolevas määruses sätestada teabele esitatavad nõuded seoses loomatervise sertifikaadiga, mis peab olema kaasas selliste saaduste saadetistega, mis on toodetud ja töödeldud kohtades, mille suhtes kohaldatakse erakorralisi meetmeid või liikumispiiranguid, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/429 artikli 166 lõikes 2. See peaks hõlmama teavet pädeva asutuse kehtestatud tingimuste täitmise kohta seoses kõnealuste saadetiste liikumistega. Käesolevas määruses sätestatavaid teabele esitatavaid nõudeid tuleb arvesse võtta loomsete saaduste loomatervise sertifikaadi näidises, mis on kehtestatud eraldi rakendusaktiga, milles sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/625 (3) ja loomatervise määruse (EL) 2016/429 (milles käsitletakse teatavatesse kategooriatesse kuuluvate maismaaloomade ja nende loomse paljundusmaterjali ametlike sertifikaatide, ametlike kinnituste ja deklaratsioonide näidiseid) ühetaolise kohaldamise eeskirjad. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EL) 2016/429 artiklis 168 on sätestatud teatavad teabele esitatavad nõuded seoses loomatervise sertifikaadiga, mis peab olema kaasas maismaaloomadelt saadud loomsete saaduste saadetiste liikumisel, ning kõnealuse artikliga on komisjonile antud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, millega täiendatakse asjaomast teavet. Seepärast tuleks käesolevas määruses sätestada teabele esitatavad nõuded seoses loomatervise sertifikaadiga, mis peab olema kaasas selliste saaduste saadetistega, mis on toodetud ja töödeldud kohtades, mille suhtes kohaldatakse erakorralisi meetmeid või liikumispiiranguid, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/429 artikli 166 lõikes 2. See peaks hõlmama teavet pädeva asutuse kehtestatud tingimuste täitmise kohta seoses kõnealuste saadetiste liikumistega. Käesolevas määruses sätestatavaid teabele esitatavaid nõudeid tuleb arvesse võtta loomsete saaduste loomatervise sertifikaadi näidises, mis on kehtestatud eraldi rakendusaktiga, milles sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/625 (3) ja loomatervise määruse (EL) 2016/429 (milles käsitletakse teatavatesse kategooriatesse kuuluvate maismaaloomade ja nende loomse paljundusmaterjali ametlike sertifikaatide, ametlike kinnituste ja deklaratsioonide näidiseid) ühetaolise kohaldamise eeskirjad.

| (5) | Määruse (EL) 2016/429 artiklis 169 on sätestatud eeskirjad, mille kohaselt tuleb maismaaloomadelt pärit loomsete saaduste teistesse liikmesriikidesse viimisest eelnevalt teavitada, ning kõnealuse artikliga on komisjonile antud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse sellise eelneva teavitamisega seotud teabele esitatavaid nõudeid ja erakorralisi menetlusi seoses eelneva teavitamisega elektrikatkestuste ja muude TRACESi häirete korral. Seepärast tuleks käesolevas määruses sätestada ettevõtjate kohustused seoses eelneva teavitamisega. Selleks et ühtlustada eelneval teavitamisel esitatud teavet selle tagamiseks, et sihtkoha pädev asutus saab saadetise kohta teada kõik vajalikud üksikasjad, tuleks käesolevas määruses sätestada ka nõuded eelteate sisu kohta vastavalt olukordadele, kus seda nõutakse määruse (EL) 2016/429 kohaselt, ning tingimused, millele loomsed saadused peaksid vastama, et neid lubataks viia teistesse liikmesriikidesse, ning üksikasjad selliste teatamistega seotud erakorraliste toimingute kohta. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EL) 2016/429 artiklis 169 on sätestatud eeskirjad, mille kohaselt tuleb maismaaloomadelt pärit loomsete saaduste teistesse liikmesriikidesse viimisest eelnevalt teavitada, ning kõnealuse artikliga on komisjonile antud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse sellise eelneva teavitamisega seotud teabele esitatavaid nõudeid ja erakorralisi menetlusi seoses eelneva teavitamisega elektrikatkestuste ja muude TRACESi häirete korral. Seepärast tuleks käesolevas määruses sätestada ettevõtjate kohustused seoses eelneva teavitamisega. Selleks et ühtlustada eelneval teavitamisel esitatud teavet selle tagamiseks, et sihtkoha pädev asutus saab saadetise kohta teada kõik vajalikud üksikasjad, tuleks käesolevas määruses sätestada ka nõuded eelteate sisu kohta vastavalt olukordadele, kus seda nõutakse määruse (EL) 2016/429 kohaselt, ning tingimused, millele loomsed saadused peaksid vastama, et neid lubataks viia teistesse liikmesriikidesse, ning üksikasjad selliste teatamistega seotud erakorraliste toimingute kohta.

| (6) | Kuna süsteem TRACES on määruse (EL) 2017/625 artiklites 131–136 osutatud ametliku kontrolli teabehaldussüsteemi (IMSOC) lahutamatu osa, tuleks IMSOCi suhtes kohaldada komisjoni rakendusmääruses (EL) 2019/1715 (4) sätestatud eeskirjade kohaselt kehtestatud eriolukorras tegutsemise korda. |
| --- | --- |

(6)

Kuna süsteem TRACES on määruse (EL) 2017/625 artiklites 131–136 osutatud ametliku kontrolli teabehaldussüsteemi (IMSOC) lahutamatu osa, tuleks IMSOCi suhtes kohaldada komisjoni rakendusmääruses (EL) 2019/1715 (4) sätestatud eeskirjade kohaselt kehtestatud eriolukorras tegutsemise korda.

| (7) | Käesoleva määrusega kehtestatakse täielik kogum eeskirju, millega reguleeritakse maismaaloomadelt saadud loomsete saaduste saadetiste liidusisese liikumisega seotud loomatervise aspekte, selliste saadetistega kaasas olevate loomatervise sertifikaatide sisu ja eelneva teavitamise kohustust. Kuna kõnealuseid eeskirju tuleb kohaldada koos ja need on omavahel seotud, tuleks need kohaldamise hõlbustamiseks, läbipaistvuse huvides ja eeskirjade dubleerimise ärahoidmiseks sätestada ühes õigusaktis, mitte eraldi õigusaktides, kus esineb palju ristviiteid. See on samuti kooskõlas lähenemisviisiga, mis võeti vastu määrusega (EL) 2016/429. |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega kehtestatakse täielik kogum eeskirju, millega reguleeritakse maismaaloomadelt saadud loomsete saaduste saadetiste liidusisese liikumisega seotud loomatervise aspekte, selliste saadetistega kaasas olevate loomatervise sertifikaatide sisu ja eelneva teavitamise kohustust. Kuna kõnealuseid eeskirju tuleb kohaldada koos ja need on omavahel seotud, tuleks need kohaldamise hõlbustamiseks, läbipaistvuse huvides ja eeskirjade dubleerimise ärahoidmiseks sätestada ühes õigusaktis, mitte eraldi õigusaktides, kus esineb palju ristviiteid. See on samuti kooskõlas lähenemisviisiga, mis võeti vastu määrusega (EL) 2016/429.

| (8) | Kooskõlas määruse (EL) 2016/429 kohaldamise alguskuupäevaga tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 21. aprillist 2021, |
| --- | --- |

(8)

Kooskõlas määruse (EL) 2016/429 kohaldamise alguskuupäevaga tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 21. aprillist 2021,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

Käesoleva määrusega täiendatakse määruses (EL) 2016/429 sätestatud eeskirju maismaaloomadelt pärit loomsete saaduste saadetiste liidusisese liikumise kohta seoses järgmisega:

| a) | ettevõtjate kohustused seoses selliste maismaaloomadelt saadud loomsete saaduste saadetiste liidusisese liikumisega, mis on toodetud või töödeldud ettevõtetes, toidukäitlemisettevõtetes või tsoonides, mille suhtes kohaldatakse erakorralisi meetmeid või liikumispiiranguid, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/429 artikli 166 lõikes 2; |
| --- | --- |

a)

ettevõtjate kohustused seoses selliste maismaaloomadelt saadud loomsete saaduste saadetiste liidusisese liikumisega, mis on toodetud või töödeldud ettevõtetes, toidukäitlemisettevõtetes või tsoonides, mille suhtes kohaldatakse erakorralisi meetmeid või liikumispiiranguid, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/429 artikli 166 lõikes 2;

| b) | teabele esitatavad nõuded seoses määruse (EL) 2016/429 artikli 167 lõikes 1 sätestatud loomatervise sertifikaadiga (loomatervise sertifikaatide väljaandmine); |
| --- | --- |

b)

teabele esitatavad nõuded seoses määruse (EL) 2016/429 artikli 167 lõikes 1 sätestatud loomatervise sertifikaadiga (loomatervise sertifikaatide väljaandmine);

| c) | teabele esitatavad nõuded seoses kõnealuste saadetiste teistesse liikmesriikidesse viimisest eelneva teavitamisega, nagu on sätestatud määruse (EL) 2016/429 artikli 169 lõikes 1 (eelnev teavitamine); |
| --- | --- |

c)

teabele esitatavad nõuded seoses kõnealuste saadetiste teistesse liikmesriikidesse viimisest eelneva teavitamisega, nagu on sätestatud määruse (EL) 2016/429 artikli 169 lõikes 1 (eelnev teavitamine);

| d) | erakorralised toimingud kõnealuste saadetiste liikumisest määruse (EL) 2016/429 artikli 169 lõikes 1 sätestatud eelnevaks teavitamiseks voolukatkestuste ja muude TRACESi häirete korral. |
| --- | --- |

d)

erakorralised toimingud kõnealuste saadetiste liikumisest määruse (EL) 2016/429 artikli 169 lõikes 1 sätestatud eelnevaks teavitamiseks voolukatkestuste ja muude TRACESi häirete korral.

Artikkel 2

Loomset päritolu saaduste saadetisi vedavate ettevõtjate kohustused

Ettevõtjad veavad sellistelt maismaaloomadelt saadud loomsete saaduste saadetisi, kelle suhtes kohaldatakse määruse (EL) 2016/429 artikli 166 lõikes 2 osutatud erakorralisi meetmeid või liikumispiiranguid, liidus üksnes juhul, kui:

| a) | päritolukoha pädev asutus on selliseks liikumiseks loa andnud ning |
| --- | --- |

a)

päritolukoha pädev asutus on selliseks liikumiseks loa andnud ning

| b) | saadetised vastavad punkti a kohaselt nõutud loa saamise tingimustele. |
| --- | --- |

b)

saadetised vastavad punkti a kohaselt nõutud loa saamise tingimustele.

Artikkel 3

Loomatervise sertifikaat loomsete saaduste saadetiste liikumiseks

Lisaks määruse (EL) 2016/429 artikli 168 lõike 1 kohaselt nõutavale teabele peab loomatervise sertifikaat sisaldama käesoleva määruse lisas esitatud teavet.

Artikkel 4

Ettevõtjate teavitamiskohustus loomsete saaduste saadetiste liikmesriikidevahelisest liikumisest eelnevaks teavitamiseks

Eelneval teavitamisel esitavad ettevõtjad päritoluliikmesriigi pädevale asutusele lisaks määruse (EL) 2016/429 artikli 168 lõike 1 kohaselt nõutavale teabele ka käesoleva määruse lisas esitatud teabe ning teevad seda iga käesoleva määruse artiklis 1 osutatud loomsete saaduste saadetise kohta.

Artikkel 5

Erakorralised toimingud

Voolukatkestuste või muude TRACESi häirete korral peab käesoleva määruse artiklis 1 osutatud teise liikmesriiki viidavate loomsete saaduste saadetiste päritolukoha pädev asutus järgima TRACESi suhtes kehtestatud eriolukorras tegutsemise korda ja liikmesriikide riigisiseseid süsteeme, mis rakendusmääruse (EL) 2019/1715 artiklis 46 on kehtestatud ametliku kontrolli teabehaldussüsteemi (IMSOC) suhtes plaanivälise või plaanipärase käideldamatuse korral.

Artikkel 6

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 21. aprillist 2021.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. oktoober 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 84, 31.3.2016, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiiv 2002/99/EÜ, milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad (ELT L 18, 23.1.2003, lk 11).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta määrus (EL) 2017/625, mis käsitleb ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid, mida tehakse eesmärgiga tagada toidu- ja söödaalaste õigusnormide ning loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise- ja taimekaitsevahendite alaste õigusnormide kohaldamine, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 999/2001, (EÜ) nr 396/2005, (EÜ) nr 1069/2009, (EÜ) nr 1107/2009, (EL) nr 1151/2012, (EL) nr 652/2014, (EL) 2016/429 ja (EL) 2016/2031, nõukogu määruseid (EÜ) nr 1/2005 ja (EÜ) nr 1099/2009 ning nõukogu direktiive 98/58/EÜ, 1999/74/EÜ, 2007/43/EÜ, 2008/119/EÜ ja 2008/120/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004, nõukogu direktiivid 89/608/EMÜ, 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ, 91/496/EMÜ, 96/23/EÜ, 96/93/EÜ ja 97/78/EÜ ja nõukogu otsus 92/438/EMÜ (ametliku kontrolli määrus) (ELT L 95, 7.4.2017, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 30. septembri 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/1715, millega kehtestatakse ametliku kontrolli teabehaldussüsteemi ja selle süsteemikomponentide toimimise eeskirjad (IMSOCi määrus) (ELT L 261, 14.10.2019, lk 37).

4

---

LISA

Maismaaloomadelt saadud loomsete saaduste saadetiste liidusisestel liikumistel kaasas olevas loomatervise sertifikaadis esitatav teave

| a) | saatja ja saaja nimi ja aadress; |
| --- | --- |

a)

saatja ja saaja nimi ja aadress;

| b) | lähetava ettevõtte nimi ja aadress või lähtekoht; |
| --- | --- |

b)

lähetava ettevõtte nimi ja aadress või lähtekoht;

| c) | sihtettevõtte nimi ja aadress või sihtkoht; |
| --- | --- |

c)

sihtettevõtte nimi ja aadress või sihtkoht;

| d) | loomsete saaduste kirjeldus, sh:






  i) | delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artiklis 2 määratletud tootekategooria:






  — | värske liha (vajaduse korral täpsustada kategooria), |
| --- | --- | --- | --- |

d)

loomsete saaduste kirjeldus, sh:

i)

delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artiklis 2 määratletud tootekategooria:

—

värske liha (vajaduse korral täpsustada kategooria),

| — | lihatooted, |
| --- | --- |

—

lihatooted,

| — | sooled, |
| --- | --- |

—

sooled,

| — | toorpiim, ternespiim ja ternespiimapõhised tooted, |
| --- | --- |

—

toorpiim, ternespiim ja ternespiimapõhised tooted,

| — | piimatooted, |
| --- | --- |

—

piimatooted,

| — | munad, |
| --- | --- |

—

munad,

| — | munatooted, |
| --- | --- |

—

munatooted,

| — | liittooted (märkida loomsed koostisosad); |
| --- | --- |

—

liittooted (märkida loomsed koostisosad);

| ii) | loomaliik, kellelt loomne saadus on saadud; |
| --- | --- |

ii)

loomaliik, kellelt loomne saadus on saadud;

| iii) | tooraine päritoluliikmesriik või - piirkond; |
| --- | --- |

iii)

tooraine päritoluliikmesriik või - piirkond;

| iv) | töötlemine, mille loomne saadus on läbinud; |
| --- | --- |

iv)

töötlemine, mille loomne saadus on läbinud;

| v) | loomsele saadusele kantud märgistus, kui seda on nõutud; |
| --- | --- |

v)

loomsele saadusele kantud märgistus, kui seda on nõutud;

| vi) | nende kogumise või töötlemise koht ja kuupäev; |
| --- | --- |

vi)

nende kogumise või töötlemise koht ja kuupäev;

| e) | loomsete saaduste hulk; |
| --- | --- |

e)

loomsete saaduste hulk;

| f) | loomatervise sertifikaadi väljaandmise kuupäev ja koht; veterinaarjärelevalve ametniku nimi, ametinimetus ja allkiri; saadetise päritolukoha pädeva asutuse tempel; |
| --- | --- |

f)

loomatervise sertifikaadi väljaandmise kuupäev ja koht; veterinaarjärelevalve ametniku nimi, ametinimetus ja allkiri; saadetise päritolukoha pädeva asutuse tempel;

| g) | [lähtekohas asuvas ettevõttes, toidukäitlemisettevõttes või tsoonis] liikumispiiranguid põhjustanud loetellu kantud taudi või esilekerkiva taudi nimetus; |
| --- | --- |

g)

[lähtekohas asuvas ettevõttes, toidukäitlemisettevõttes või tsoonis] liikumispiiranguid põhjustanud loetellu kantud taudi või esilekerkiva taudi nimetus;

| h) | üksikasjad käesoleva määruse artiklis 2 osutatud loa andmise tingimuste täitmise kohta, ning kas:






  i) | kõnealuseid tingimusi käsitleva, komisjoni poolt vastu võetud asjakohase õigusakti pealkiri ja Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäev või |
| --- | --- | --- |

h)

üksikasjad käesoleva määruse artiklis 2 osutatud loa andmise tingimuste täitmise kohta, ning kas:

i)

kõnealuseid tingimusi käsitleva, komisjoni poolt vastu võetud asjakohase õigusakti pealkiri ja Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäev või

| ii) | viide õigusaktile või tingimused kehtestanud pädeva asutuse kinnitatud ja avalikustatud juhistele. |
| --- | --- |

ii)

viide õigusaktile või tingimused kehtestanud pädeva asutuse kinnitatud ja avalikustatud juhistele.

---

| 21.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 431/9 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 431/9

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2020/2155,

14. oktoober 2020,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/31/EL, kehtestades hoonete nutivalmiduse hindamise vabatahtliku ühtse Euroopa Liidu kava

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta direktiivi 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 10,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Peamine õigusakt on direktiiv 2010/31/EL koos Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/125/EÜ (2) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/1369 (3). Neis õigusaktides käsitletakse hoonete energiatõhusust 2030. aasta energiatõhususe eesmärkide valguses. Direktiivil 2010/31/EL on kaks teineteist täiendavat eesmärki: kiirendada olemasolevate hoonete renoveerimist 2050. aastaks ning toetada kõigi hoonete ajakohastamist, kasutades arukat tehnoloogiat (näiteks tehnoloogiaid, mis kasutavad tehisintellekti ja pilvepõhiseid teenuseid) ja luues selgema seose keskkonnahoidliku liikuvusega. |
| --- | --- |

(1)

Peamine õigusakt on direktiiv 2010/31/EL koos Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/125/EÜ (2) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/1369 (3). Neis õigusaktides käsitletakse hoonete energiatõhusust 2030. aasta energiatõhususe eesmärkide valguses. Direktiivil 2010/31/EL on kaks teineteist täiendavat eesmärki: kiirendada olemasolevate hoonete renoveerimist 2050. aastaks ning toetada kõigi hoonete ajakohastamist, kasutades arukat tehnoloogiat (näiteks tehnoloogiaid, mis kasutavad tehisintellekti ja pilvepõhiseid teenuseid) ja luues selgema seose keskkonnahoidliku liikuvusega.

| (2) | Selleks et toetada liidu hoonete nutivalmiduse järjepidevat ja läbipaistvat hindamist, tuleks kehtestada nutivalmiduse näitaja ühine määratlus ja ühine metoodika selle näitaja arvutamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et toetada liidu hoonete nutivalmiduse järjepidevat ja läbipaistvat hindamist, tuleks kehtestada nutivalmiduse näitaja ühine määratlus ja ühine metoodika selle näitaja arvutamiseks.

| (3) | Nutivalmiduse näitaja kava vastuvõetavuse, kasutatavuse ja järjepidevuse tagamiseks on komisjon töötanud koostöös mitmesuguste sidusrühmade ja liikmesriikidega välja hoonete nutivalmiduse hindamise metoodika kooskõlas direktiivi 2010/31/EL artikli 8 lõikega 10 ja IA lisaga. |
| --- | --- |

(3)

Nutivalmiduse näitaja kava vastuvõetavuse, kasutatavuse ja järjepidevuse tagamiseks on komisjon töötanud koostöös mitmesuguste sidusrühmade ja liikmesriikidega välja hoonete nutivalmiduse hindamise metoodika kooskõlas direktiivi 2010/31/EL artikli 8 lõikega 10 ja IA lisaga.

| (4) | Selle metoodikaga tagatakse teatav järjepidevus ja võrreldavus hoonete nutivalmiduse hindamisel kogu ELis, ent jäetakse samas piisav paindlikkus, et kohandada arvutusi vastavalt konkreetsetele tingimustele. |
| --- | --- |

(4)

Selle metoodikaga tagatakse teatav järjepidevus ja võrreldavus hoonete nutivalmiduse hindamisel kogu ELis, ent jäetakse samas piisav paindlikkus, et kohandada arvutusi vastavalt konkreetsetele tingimustele.

| (5) | Tuleks kehtestada nutivalmiduse näitaja kava rakendamise asjakohased kontrollimehhanismid. |
| --- | --- |

(5)

Tuleks kehtestada nutivalmiduse näitaja kava rakendamise asjakohased kontrollimehhanismid.

| (6) | Vajaduse korral peaks hoone omanikul, haldajal või mõnel muul hoonega seotud isikul olema võimalik hinnata avalikkusele kättesaadavaks tehtud suuniste ja vahendite toel ise hoone nutivalmidust. |
| --- | --- |

(6)

Vajaduse korral peaks hoone omanikul, haldajal või mõnel muul hoonega seotud isikul olema võimalik hinnata avalikkusele kättesaadavaks tehtud suuniste ja vahendite toel ise hoone nutivalmidust.

| (7) | Selleks et vältida nutivalmiduse näitaja kava ja olemasolevate kohustuslike kavade raames tehtavate jõupingutuste ja kulutuste kattumist, peaks hoonete nutivalmiduse hindamise metoodika võimaldama liikmesriikidel soovi korral siduda või lõimida nutivalmiduse näitaja kava riiklike energiamärgise kavadega ja muude direktiivi 2010/31/EL alusel kehtestatud kavadega. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et vältida nutivalmiduse näitaja kava ja olemasolevate kohustuslike kavade raames tehtavate jõupingutuste ja kulutuste kattumist, peaks hoonete nutivalmiduse hindamise metoodika võimaldama liikmesriikidel soovi korral siduda või lõimida nutivalmiduse näitaja kava riiklike energiamärgise kavadega ja muude direktiivi 2010/31/EL alusel kehtestatud kavadega.

| (8) | Nutivalmiduse näitaja tuleks kavandada hoonete ja nende süsteemide nutivalmiduse kajastamiseks ning seda tuleks kasutada hoonete muude omaduste, näiteks energiatõhususe või jätkusuutlikkuse hindamiseks kasutatavate vahendite täiendamiseks, mitte asendamiseks. |
| --- | --- |

(8)

Nutivalmiduse näitaja tuleks kavandada hoonete ja nende süsteemide nutivalmiduse kajastamiseks ning seda tuleks kasutada hoonete muude omaduste, näiteks energiatõhususe või jätkusuutlikkuse hindamiseks kasutatavate vahendite täiendamiseks, mitte asendamiseks.

| (9) | Nutivalmiduse näitaja ei tohiks olla näitaja, mille abil kajastada hoonete energiatõhusust. Hoonete omanikke tuleks teavitada, et hoone nutivalmidus, mida kajastab nutivalmiduse näitaja, ja hoone energiatõhusus, millest annab tunnistust energiamärgis, on erinevad asjad, mistõttu tuleb nende puhul rakendada eri liiki meetmeid, ehkki nutivalmidus peaks aitama suurendada energiatõhusust. |
| --- | --- |

(9)

Nutivalmiduse näitaja ei tohiks olla näitaja, mille abil kajastada hoonete energiatõhusust. Hoonete omanikke tuleks teavitada, et hoone nutivalmidus, mida kajastab nutivalmiduse näitaja, ja hoone energiatõhusus, millest annab tunnistust energiamärgis, on erinevad asjad, mistõttu tuleb nende puhul rakendada eri liiki meetmeid, ehkki nutivalmidus peaks aitama suurendada energiatõhusust.

| (10) | Tarbijad ning hoonete kasutajad ja omanikud saavad maksimaalset kasu siis, kui olemasolevaid hoonete hindamise vahendeid kasutatakse koos, millega tagatakse, et nad saavad põhjaliku ülevaate hoonest ja sellest, kuidas neil on võimalik parandada selle üldiseid tõhususnäitajaid. |
| --- | --- |

(10)

Tarbijad ning hoonete kasutajad ja omanikud saavad maksimaalset kasu siis, kui olemasolevaid hoonete hindamise vahendeid kasutatakse koos, millega tagatakse, et nad saavad põhjaliku ülevaate hoonest ja sellest, kuidas neil on võimalik parandada selle üldiseid tõhususnäitajaid.

| (11) | Nutivalmiduse näitajat peaks saama kasutada nii olemasolevate hoonete kui ka uute ehitusprojektide puhul. Et hõlbustada nutivalmiduse hindepunktide arvutamist, peaks olema lubatud kasutada hoonete digitaalseid mudeleid, sealhulgas ehitusteabe mudeleid ja digiteisikuid. |
| --- | --- |

(11)

Nutivalmiduse näitajat peaks saama kasutada nii olemasolevate hoonete kui ka uute ehitusprojektide puhul. Et hõlbustada nutivalmiduse hindepunktide arvutamist, peaks olema lubatud kasutada hoonete digitaalseid mudeleid, sealhulgas ehitusteabe mudeleid ja digiteisikuid.

| (12) | Nutivalmiduse näitaja arvutamise raamistikku peaks olema lubatud kasutada kõikide direktiiviga 2010/31/EL hõlmatud hoonete ja hoone osade puhul. |
| --- | --- |

(12)

Nutivalmiduse näitaja arvutamise raamistikku peaks olema lubatud kasutada kõikide direktiiviga 2010/31/EL hõlmatud hoonete ja hoone osade puhul.

| (13) | Nutivalmiduse näitaja peaks võimaldama juhtida tähelepanu lisakasule, mida kõrgtasemel arukas tehnoloogia toob hoonete omanikele ja kasutajatele näiteks energiasäästuna ja valmisolekuna kliimamuutusteks või suurendades sobivust kõigi jaoks ja ligipääsetavust, mugavust ja heaolu. |
| --- | --- |

(13)

Nutivalmiduse näitaja peaks võimaldama juhtida tähelepanu lisakasule, mida kõrgtasemel arukas tehnoloogia toob hoonete omanikele ja kasutajatele näiteks energiasäästuna ja valmisolekuna kliimamuutusteks või suurendades sobivust kõigi jaoks ja ligipääsetavust, mugavust ja heaolu.

| (14) | Hoonete ja hoone osade nutivalmidust nutivalmiduse sertifikaadi väljastamiseks nutivalmiduse näitaja kava raames peaksid hindama kvalifitseeritud või akrediteeritud eksperdid. |
| --- | --- |

(14)

Hoonete ja hoone osade nutivalmidust nutivalmiduse sertifikaadi väljastamiseks nutivalmiduse näitaja kava raames peaksid hindama kvalifitseeritud või akrediteeritud eksperdid.

| (15) | Kui liikmesriigid peavad seda asjakohaseks, tuleks võimaldada lugeda eksperte, kes on akrediteeritud väljastama hoonete energiamärgiseid või viima läbi küttesüsteemide, kliimasüsteemide ning kombineeritud kütte-, kliima- ja ventilatsioonisüsteemide ülevaatusi direktiivi 2010/31/EL alusel või tegema energiaauditeid energiatõhusust käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (4) alusel, pädevaks hindama ka hoonete või hoone osade nutivalmidust. |
| --- | --- |

(15)

Kui liikmesriigid peavad seda asjakohaseks, tuleks võimaldada lugeda eksperte, kes on akrediteeritud väljastama hoonete energiamärgiseid või viima läbi küttesüsteemide, kliimasüsteemide ning kombineeritud kütte-, kliima- ja ventilatsioonisüsteemide ülevaatusi direktiivi 2010/31/EL alusel või tegema energiaauditeid energiatõhusust käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (4) alusel, pädevaks hindama ka hoonete või hoone osade nutivalmidust.

| (16) | Hoonete suurema digiteerimise ja ühendatuse korral kasvavad küberturvalisuse ja andmekaitse riskid ning hooned ja nende süsteemid muutuvad haavatavamaks küberohtude ja isikuandmete väärkasutuse suhtes. Vastavalt määruse (EL) 2018/1725 artikli 42 lõikele 1 konsulteeriti Euroopa Andmekaitseinspektoriga. Nutivalmiduse näitaja peaks aitama teavitada hoonete omanikke ja kasutajaid nendest riskidest, |
| --- | --- |

(16)

Hoonete suurema digiteerimise ja ühendatuse korral kasvavad küberturvalisuse ja andmekaitse riskid ning hooned ja nende süsteemid muutuvad haavatavamaks küberohtude ja isikuandmete väärkasutuse suhtes. Vastavalt määruse (EL) 2018/1725 artikli 42 lõikele 1 konsulteeriti Euroopa Andmekaitseinspektoriga. Nutivalmiduse näitaja peaks aitama teavitada hoonete omanikke ja kasutajaid nendest riskidest,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

Käesoleva määrusega kehtestatakse hoonete nutivalmiduse hindamise vabatahtlik ühtne liidu kava, st nutivalmiduse näitaja määratlus ja ühine metoodika selle näitaja arvutamiseks. Metoodika hõlmab hoonete või hoone osade nutivalmiduse hindepunktide arvutamist ja hoonete või hoone osade nutivalmiduse kohta hinnangu andmist nende punktide põhjal.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „nutivalmiduse näitaja“ – näitaja, mis annab teavet hoone või hoone osa nutivalmiduse kohta kooskõlas direktiivi 2010/31/EL artikli 8 lõikega 10; |
| --- | --- |

1)

„nutivalmiduse näitaja“ – näitaja, mis annab teavet hoone või hoone osa nutivalmiduse kohta kooskõlas direktiivi 2010/31/EL artikli 8 lõikega 10;

| 2) | „nutivalmiduse näitaja kava“ – hoonete nutivalmiduse sertifitseerimise süsteem; |
| --- | --- |

2)

„nutivalmiduse näitaja kava“ – hoonete nutivalmiduse sertifitseerimise süsteem;

| 3) | „ettevõtja“ – liikmesriigi territooriumil asuvat hoonet omav füüsiline või juriidiline isik või liikmesriigi territooriumil asuva hoone osa omav või kasutav füüsiline või juriidiline isik, kes taotleb asjaomase hoone või hoone osa jaoks nutivalmiduse sertifikaati; |
| --- | --- |

3)

„ettevõtja“ – liikmesriigi territooriumil asuvat hoonet omav füüsiline või juriidiline isik või liikmesriigi territooriumil asuva hoone osa omav või kasutav füüsiline või juriidiline isik, kes taotleb asjaomase hoone või hoone osa jaoks nutivalmiduse sertifikaati;

| 4) | „nutivalmiduse hinnang“ – hinnang, mis on antud hoonele või hoone osale kooskõlas käesolevas määruses sätestatud metoodikaga; |
| --- | --- |

4)

„nutivalmiduse hinnang“ – hinnang, mis on antud hoonele või hoone osale kooskõlas käesolevas määruses sätestatud metoodikaga;

| 5) | „nutivalmiduse hindepunktid“ – punktid, mille hoone või hoone osa on saanud nutivalmiduse hinnangu käigus; |
| --- | --- |

5)

„nutivalmiduse hindepunktid“ – punktid, mille hoone või hoone osa on saanud nutivalmiduse hinnangu käigus;

| 6) | „süsteem“ – hoones leiduv süsteem, mis on oluline direktiiviga 2010/31/EL ette nähtud nutivalmiduse hindamisel, sealhulgas selle direktiivi artiklis 2 määratletud hoone tehnosüsteemid; |
| --- | --- |

6)

„süsteem“ – hoones leiduv süsteem, mis on oluline direktiiviga 2010/31/EL ette nähtud nutivalmiduse hindamisel, sealhulgas selle direktiivi artiklis 2 määratletud hoone tehnosüsteemid;

| 7) | „nutivalmiduse keskne funktsionaalsusnäitaja“ – üks kolmest direktiivi 2010/31/EL IA lisa punktis 2 osutatud peamisest funktsionaalsusnäitajast; |
| --- | --- |

7)

„nutivalmiduse keskne funktsionaalsusnäitaja“ – üks kolmest direktiivi 2010/31/EL IA lisa punktis 2 osutatud peamisest funktsionaalsusnäitajast;

| 8) | „mõjukriteerium“ – käesolevas määruses sätestatud oluline mõju, mille saavutamist on silmas peetud nutivalmis teenuste kavandamisel; |
| --- | --- |

8)

„mõjukriteerium“ – käesolevas määruses sätestatud oluline mõju, mille saavutamist on silmas peetud nutivalmis teenuste kavandamisel;

| 9) | „tehniline valdkond“ – kogum nutivalmis teenuseid, mis üheskoos moodustavad tervikliku ja sidusa osa teenustest, mida hoone või hoone osa puhul eeldatakse, näiteks küte; |
| --- | --- |

9)

„tehniline valdkond“ – kogum nutivalmis teenuseid, mis üheskoos moodustavad tervikliku ja sidusa osa teenustest, mida hoone või hoone osa puhul eeldatakse, näiteks küte;

| 10) | „ühendatus“ – süsteemide suutlikkus vahetada omavahel andmeid ning hoone või hoone osa suutlikkus vahetada andmeid võrgu ja seonduvate üksustega, nagu agregaator, või muude hoonetega; |
| --- | --- |

10)

„ühendatus“ – süsteemide suutlikkus vahetada omavahel andmeid ning hoone või hoone osa suutlikkus vahetada andmeid võrgu ja seonduvate üksustega, nagu agregaator, või muude hoonetega;

| 11) | „koostalitlusvõime“ – süsteemi suutlikkus talitleda ühiselt kokkulepitud standarditest lähtudes koos teiste süsteemidega ühise eesmärgi nimel, vahetades teavet ja andmeid; |
| --- | --- |

11)

„koostalitlusvõime“ – süsteemi suutlikkus talitleda ühiselt kokkulepitud standarditest lähtudes koos teiste süsteemidega ühise eesmärgi nimel, vahetades teavet ja andmeid;

| 12) | „küberturvalisus“ – tegevused, mis on vajalikud, et kaitsta võrgu- ja infosüsteeme, nende kasutajaid ja teisi isikuid küberohtu eest; |
| --- | --- |

12)

„küberturvalisus“ – tegevused, mis on vajalikud, et kaitsta võrgu- ja infosüsteeme, nende kasutajaid ja teisi isikuid küberohtu eest;

| 13) | „nutivalmis tehnoloogia“ – tehnoloogialahendus, nagu hoone automatiseerimissüsteem, mis võimaldab pakkuda üht või mitut nutivalmis teenust; |
| --- | --- |

13)

„nutivalmis tehnoloogia“ – tehnoloogialahendus, nagu hoone automatiseerimissüsteem, mis võimaldab pakkuda üht või mitut nutivalmis teenust;

| 14) | „nutivalmis teenus“ – ühe või mitme tehnilise komponendi või süsteemi funktsioon või funktsioonide kogum. Nutivalmis teenuse osutamisel kasutatakse nutivalmis tehnoloogialahendusi, ühendades need kõrgema taseme funktsioonideks; |
| --- | --- |

14)

„nutivalmis teenus“ – ühe või mitme tehnilise komponendi või süsteemi funktsioon või funktsioonide kogum. Nutivalmis teenuse osutamisel kasutatakse nutivalmis tehnoloogialahendusi, ühendades need kõrgema taseme funktsioonideks;

| 15) | „nutivalmiduse sertifikaat“ – liikmesriigi või liikmesriigi määratud juriidilise isiku tunnustatav sertifikaat, millele on märgitud hoone või hoone osa nutivalmidus, mille arvutamisel on kasutatud käesolevas määruses sätestatud metoodikat; |
| --- | --- |

15)

„nutivalmiduse sertifikaat“ – liikmesriigi või liikmesriigi määratud juriidilise isiku tunnustatav sertifikaat, millele on märgitud hoone või hoone osa nutivalmidus, mille arvutamisel on kasutatud käesolevas määruses sätestatud metoodikat;

| 16) | „funktsionaalsuse tase“ – nutivalmis teenuse nutivalmiduse tase; |
| --- | --- |

16)

„funktsionaalsuse tase“ – nutivalmis teenuse nutivalmiduse tase;

| 17) | „kaalutegur“ – tegur, mida kasutatakse nutivalmiduse näitaja arvutamisel, et kajastada konkreetse tehnilise valdkonna või mõjukriteeriumi olulisust; |
| --- | --- |

17)

„kaalutegur“ – tegur, mida kasutatakse nutivalmiduse näitaja arvutamisel, et kajastada konkreetse tehnilise valdkonna või mõjukriteeriumi olulisust;

| 18) | „ventilatsioon“ – protsess, millega reguleeritakse värske õhu vooge, et säilitada ja parandada siseõhu kvaliteeti kooskõlas kohaldatavate nõuetega; |
| --- | --- |

18)

„ventilatsioon“ – protsess, millega reguleeritakse värske õhu vooge, et säilitada ja parandada siseõhu kvaliteeti kooskõlas kohaldatavate nõuetega;

| 19) | „energiatasakaal“ – lähenemisviis, mille puhul teatavaid kaalutegureid võib kohandada sõltuvalt kliimavööndist, kus hoone asub. |
| --- | --- |

19)

„energiatasakaal“ – lähenemisviis, mille puhul teatavaid kaalutegureid võib kohandada sõltuvalt kliimavööndist, kus hoone asub.

Artikkel 3

Nutivalmiduse näitaja

1.   Nutivalmiduse näitaja võimaldab hinnata hoonete ja hoone osade nutivalmidust ning anda selle kohta teavet ettevõtjatele ja teistele sidusrühmadele, eelkõige planeerijatele ja ehitusettevõtjatele.

2.   Nutivalmiduse näitaja võimaldab hinnata hoone või hoone osa võimet kohandada oma toimimist vastavalt kasutaja ja võrgu vajadustele ning parandada oma energiatõhusust ja üldist talitlust kasutamise ajal. Nutivalmiduse näitaja hõlmab suurenenud energiasäästu, võrdlusanalüüsi ja paindlikkust kajastavaid tegureid ning tõhustatud funktsionaalsust ja suutlikkust, mille tagavad omavahel paremini ühendatud ja arukad seadmed.

3.   Nutivalmiduse näitaja hõlmab hoonete või hoone osade nutivalmiduse hinnangut ja nutivalmiduse hindepunkte, mis kajastavad hoonete, hoone osade ja süsteemide nutivalmidust vastavalt eelnevalt kindlaks määratud peamistele funktsionaalsusnäitajatele, mõjukriteeriumidele ja tehnilistele valdkondadele.

4.   Nutivalmiduse näitaja annab võimaluse korral lisateavet hoone kaasavuse ja ühendatuse, süsteemide koostalitlusvõime ja küberturvalisuse ning andmekaitse kohta.

Artikkel 4

Nutivalmiduse näitaja arvutamise metoodika

1.   Nutivalmiduse näitaja arvutamise metoodika põhineb hoones või hoone osas olemas olevate või projekteerimise etapis sellesse kavandatud nutivalmis teenuste ning selle hoone või hoone osa puhul oluliseks peetavate nutivalmis teenuste hindamisel.

2.   Nutivalmiduse hindepunktide arvutamisel lähtutakse I–VI lisas sätestatud ühisest liidu metoodikaraamistikust.

3.   I–VI lisas sätestatud standardset arvutusmetoodikat võib kohandada kooskõlas VII lisaga, eelkõige luues seose energiamärgise väljastamisel tehtavate energiatõhususe arvutustega.

4.   Nutivalmiduse näitaja arvutamise metoodikat kasutatakse kooskõlas käesolevas määruses sätestatud tingimustega, eeskätt ekspertide kvalifikatsiooni osas.

Artikkel 5

Nutivalmiduse hinnang

Hoone või hoone osa nutivalmiduse hinnang põhineb asjaomase hoone või hoone osa jaoks VIII lisa kohaselt arvutatud nutivalmiduse hindepunktidel.

Artikkel 6

Kava vabatahtlikkus

1.   Nutivalmiduse näitaja kava on vabatahtlik ühtne liidu kava.

2.   Liikmesriigid võivad otsustada, kas rakendada nutivalmiduse näitaja kava oma riigi territooriumil või selle osadel. Nad võivad teha otsuse rakendada kava vaid teatavat liiki hoonete suhtes.

3.   Liikmesriigid, kes rakendavad nutivalmiduse näitaja kava, võivad otsustada kohaldada kava vabatahtlikkuse alusel või muuta selle järgimise oma territooriumil asuvate hoonete või hoone osade puhul kohustuslikuks.

4.   Liikmesriigid, kes otsustavad rakendada oma riigi territooriumil või mõnes selle osas nutivalmiduse näitaja kava, teavitavad sellest komisjoni enne kava rakendamist.

5.   Liikmesriigid võivad teha igal ajal otsuse muuta või kohandada kava rakendamist või lõpetada kava rakendamine, esitamata ühtki põhjendust. Nad teavitavad komisjoni sellisest otsusest.

Artikkel 7

Nutivalmiduse sertifikaat

1.   Ettevõtjaid ja teisi huvitatud isikuid teavitatakse hoone või hoone osa nutivalmiduse näitajast sertifikaadi kaudu.

2.   Nutivalmiduse sertifikaat sisaldab teavet, mis on kindlaks määratud IX lisas.

Artikkel 8

Nutivalmiduse eksperdid

1.   Liikmesriigid, kes otsustavad rakendada nutivalmiduse näitaja kava, tagavad, et hoonete või hoone osade nutivalmidust eesmärgiga väljastada nutivalmiduse sertifikaat hindavad kvalifitseeritud või akrediteeritud eksperdid. Eksperdid võivad tegutseda füüsilisest isikust ettevõtjana või töötada avalik-õiguslikus asutuses või eraettevõttes.

2.   Liikmesriigid, kes otsustavad rakendada nutivalmiduse näitaja kava, sätestavad nutivalmiduse ekspertide kvalifikatsiooni või akrediteerimist käsitlevad nõuded ning tagavad, et need nõuded hõlmavad pädevuskriteeriume, sealhulgas IKT valdkonnas.

Artikkel 9

Nutivalmiduse näitaja kava kontrollisüsteem

1.   Liikmesriigid, kes otsustavad rakendada nutivalmiduse näitaja kava, seavad nutivalmiduse sertifikaatide jaoks sisse sõltumatu kontrollisüsteemi. Kui see on asjakohane, võivad kõnealused liikmesriigid kasutada juba olemas olevaid sõltumatuid kontrollisüsteeme, näiteks neid, mis on sisse seatud energiamärgise kavade jaoks.

2.   Sõltumatu kontrollisüsteem tagab liikmesriigi territooriumil väljastatavate nutivalmiduse sertifikaatide kehtivuse.

Artikkel 10

Läbivaatamine

Komisjon võib pärast konsulteerimist direktiivi 2010/31/EL artiklis 23 osutatud ekspertidega käesoleva määruse asjakohasel juhul 1. jaanuariks 2026 läbi vaadata ja esitada vajaduse korral ettepanekuid.

Artikkel 11

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. oktoober 2020

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 153, 18.6.2010, lk 13.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiiv 2009/125/EÜ, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiamõjuga toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks (ELT L 285, 31.10.2009, lk 10).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2017. aasta määrus (EL) 2017/1369, millega kehtestatakse energiamärgistuse raamistik ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2010/30/EL (ELT L 198, 28.7.2017, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).

4

---

I LISA

Nutivalmiduse hindepunktide arvutamine

1.

Hoone või hoone osa nutivalmidus tähendab hoone või hoone osa võimet kohandada oma toimimist vastavalt kasutajate ja võrgu vajadustele ning parandada oma üldist talitlust kasutamise ajal ja üldisi tõhususnäitajaid.

2.

Hoone või hoone osa nutivalmiduse kindlaksmääramiseks hinnatakse hoones või hoone osas olemas olevaid, sellesse kavandatud või selle puhul oluliseks peetavaid nutivalmis teenuseid ja nende funktsionaalsuse taset.

3.

Hoone või hoone osa nutivalmidust väljendatakse hinnanguna, mis tuleneb protsendina esitatavast nutivalmiduse hindepunktide kogusummast ja kajastab hoone või hoone osa nutivalmidust võrreldes hoone või hoone osa puhul potentsiaalselt saavutatava maksimaalse nutivalmidusega.

4.

Nutivalmiduse hindepunktide arvutamisel kasutatakse kooskõlas III, V ja VII lisaga eelnevalt kindlaks määratud kaalutegureid, mille väärtus võib sõltuda kliimatingimustest ja muudest asjakohastest aspektidest, nagu hoone liik.

5.

| a) | direktiivi 2010/31/EL IA lisa punktis 2 osutatud kolm nutivalmiduse peamist funktsionaalsusnäitajat:






  1) | energiatõhusus ja toimivus, |
| --- | --- | --- |

a)

direktiivi 2010/31/EL IA lisa punktis 2 osutatud kolm nutivalmiduse peamist funktsionaalsusnäitajat:

1)

energiatõhusus ja toimivus,

| 2) | reageerimine kasutajate vajadustele ning |
| --- | --- |

2)

reageerimine kasutajate vajadustele ning

| 3) | energiapaindlikkus, sealhulgas hoone või hoone osa võime võimaldada osalemist tarbimiskajas; |
| --- | --- |

3)

energiapaindlikkus, sealhulgas hoone või hoone osa võime võimaldada osalemist tarbimiskajas;

| b) | käesoleva määruse II lisas määratletud nutivalmiduse mõjukriteeriumid ning |
| --- | --- |

b)

käesoleva määruse II lisas määratletud nutivalmiduse mõjukriteeriumid ning

| c) | käesoleva määruse IV lisas määratletud nutivalmiduse tehnilised valdkonnad. |
| --- | --- |

c)

käesoleva määruse IV lisas määratletud nutivalmiduse tehnilised valdkonnad.

6.

Hoone või hoone osa nutivalmiduse hindepunktide arvutamiseks hinnatakse olemasolevaid või projekteerimisetapis kavandatud nutivalmis teenuseid ja nende funktsionaalsuse taset. Hindamise eesmärk on teha piisava usaldusväärsusega kindlaks, millised teenused on olemas või kavandatud ning iga sellise teenuse funktsionaalsuse tase. Selleks võib kasutada hoonete digitaalseid mudeleid, sealhulgas ehitusteabe mudeleid või digiteisikuid, kui need on olemas. Nutivalmis teenused, mis võivad hoones olemas olla, on loetletud VI lisas sätestatud eelnevalt kindlaks määratud nutivalmis teenuste kataloogis ja need tagatakse IV lisas sätestatud eelnevalt kindlaks määratud tehnilistes valdkondades.

7.

| a) | kooskõlas käesoleva määruse VI lisas sätestatud nutivalmis teenuste kataloogiga hinnatakse iga käesoleva määruse IV lisas sätestatud tehnilise valdkonna puhul olemasolevaid nutivalmis teenuseid ja määratakse kindlaks iga teenuse funktsionaalsuse tase; |
| --- | --- |

a)

kooskõlas käesoleva määruse VI lisas sätestatud nutivalmis teenuste kataloogiga hinnatakse iga käesoleva määruse IV lisas sätestatud tehnilise valdkonna puhul olemasolevaid nutivalmis teenuseid ja määratakse kindlaks iga teenuse funktsionaalsuse tase;

| b) | kooskõlas nutivalmis teenuste kataloogiga määratakse iga II lisas sätestatud nutivalmiduse mõjukriteeriumi puhul kindlaks iga tehnilise valdkonna hindepunktid I(d,ic) nii,





  et:






  1) | d on asjaomase tehnilise valdkonna number, |
| --- | --- | --- |

b)

kooskõlas nutivalmis teenuste kataloogiga määratakse iga II lisas sätestatud nutivalmiduse mõjukriteeriumi puhul kindlaks iga tehnilise valdkonna hindepunktid I(d,ic) nii,

Image 1

et:

1)

d on asjaomase tehnilise valdkonna number,

| 2) | ic on asjaomase mõjukriteeriumi number, |
| --- | --- |

2)

ic on asjaomase mõjukriteeriumi number,

| 3) | Nd
  on teenuste koguarv tehnilises valdkonnas d, |
| --- | --- |

3)

Nd
  on teenuste koguarv tehnilises valdkonnas d,

| 4) | Si,d
  on tehnilise valdkonna d teenus i, |
| --- | --- |

4)

Si,d
  on tehnilise valdkonna d teenus i,

| 5) | FL(Si,d) on teenuse Si,d
  funktsionaalsuse tase asjaomase hoone või hoone osa puhul, |
| --- | --- |

5)

FL(Si,d) on teenuse Si,d
  funktsionaalsuse tase asjaomase hoone või hoone osa puhul,

| 6) | Iic(FL(Si,d)) on teenuse Si,d
  hindepunktid mõjukriteeriumi ic puhul vastavalt teenuse funktsionaalsuse tasemele, |
| --- | --- |

6)

Iic(FL(Si,d)) on teenuse Si,d
  hindepunktid mõjukriteeriumi ic puhul vastavalt teenuse funktsionaalsuse tasemele,

| c) | kooskõlas nutivalmis teenuste kataloogiga määratakse iga mõjukriteeriumi puhul kindlaks iga tehnilise valdkonna maksimaalsed hindepunktid Imax(d,ic) nii,





  et:






  1) | FLmax(Si,d) on kõrgeim funktsionaalsuse tase, mis võib teenusel Si,d
  vastavalt nutivalmis teenuste kataloogile olla, |
| --- | --- | --- |

c)

kooskõlas nutivalmis teenuste kataloogiga määratakse iga mõjukriteeriumi puhul kindlaks iga tehnilise valdkonna maksimaalsed hindepunktid Imax(d,ic) nii,

Image 2

et:

1)

FLmax(Si,d) on kõrgeim funktsionaalsuse tase, mis võib teenusel Si,d
  vastavalt nutivalmis teenuste kataloogile olla,

| 2) | Iic(FLmax(Si,d)) on teenuse Si,d
  hindepunktid kõrgeima funktsionaalsuse taseme korral, mis tähendab teenuse Si,d
  maksimaalseid hindepunkte mõjukriteeriumi ic puhul, |
| --- | --- |

2)

Iic(FLmax(Si,d)) on teenuse Si,d
  hindepunktid kõrgeima funktsionaalsuse taseme korral, mis tähendab teenuse Si,d
  maksimaalseid hindepunkte mõjukriteeriumi ic puhul,

| d) | kasutades V lisas osutatud kaalutegureid, määratakse iga mõjukriteeriumi puhul kindlaks protsendina väljendatavad nutivalmiduse hindepunktid SRic
  nii,





  et:






  1) | d on asjaomase tehnilise valdkonna number, |
| --- | --- | --- |

d)

kasutades V lisas osutatud kaalutegureid, määratakse iga mõjukriteeriumi puhul kindlaks protsendina väljendatavad nutivalmiduse hindepunktid SRic
  nii,

Image 3

et:

1)

d on asjaomase tehnilise valdkonna number,

| 2) | N on tehniliste valdkondade koguarv (vastavalt IV lisale), |
| --- | --- |

2)

N on tehniliste valdkondade koguarv (vastavalt IV lisale),

| 3) | Wd,ic
  on tehnilise valdkonna d protsendina väljendatud kaalutegur mõjukriteeriumi ic puhul, |
| --- | --- |

3)

Wd,ic
  on tehnilise valdkonna d protsendina väljendatud kaalutegur mõjukriteeriumi ic puhul,

| e) | kasutades III lisa kohaselt kindlaks määratud kaalutegureid, määratakse direktiivi 2010/31/EL IA lisa punktis 2 osutatud kolme peamise funktsionaalsusnäitaja puhul kindlaks nutivalmiduse hindepunktid SRf
  nii,





  et:






  1) | M on mõjukriteeriumide koguarv vastavalt II lisale, |
| --- | --- | --- |

e)

kasutades III lisa kohaselt kindlaks määratud kaalutegureid, määratakse direktiivi 2010/31/EL IA lisa punktis 2 osutatud kolme peamise funktsionaalsusnäitaja puhul kindlaks nutivalmiduse hindepunktid SRf
  nii,

Image 4

et:

1)

M on mõjukriteeriumide koguarv vastavalt II lisale,

| 2) | Wf(ic) on mõjukriteeriumi ic protsendina väljendatud kaalutegur peamise funktsionaalsusnäitaja f puhul vastavalt III lisale, |
| --- | --- |

2)

Wf(ic) on mõjukriteeriumi ic protsendina väljendatud kaalutegur peamise funktsionaalsusnäitaja f puhul vastavalt III lisale,

| 3) | SRic
  on nutivalmiduse hindepunktid mõjukriteeriumi ic puhul; |
| --- | --- |

3)

SRic
  on nutivalmiduse hindepunktid mõjukriteeriumi ic puhul;

| f) | peamiste funktsionaalsusnäitajate puhul antud nutivalmiduse hindepunktide kaalutud summana võib arvutada nutivalmiduse hindepunktide kogusumma SR nii,





  et:






  1) | SRf
  on nutivalmiduse hindepunktid peamise funktsionaalsusnäitaja f puhul, |
| --- | --- | --- |

f)

peamiste funktsionaalsusnäitajate puhul antud nutivalmiduse hindepunktide kaalutud summana võib arvutada nutivalmiduse hindepunktide kogusumma SR nii,

Image 5

et:

1)

SRf
  on nutivalmiduse hindepunktid peamise funktsionaalsusnäitaja f puhul,

| 2) | Wf
  on peamise funktsionaalsusnäitaja f kaal nutivalmiduse hindepunktide kogusumma arvutamisel (ΣWf
  = 1); |
| --- | --- |

2)

Wf
  on peamise funktsionaalsusnäitaja f kaal nutivalmiduse hindepunktide kogusumma arvutamisel (ΣWf
  = 1);

| g) | iga mõjukriteeriumi puhul võib arvutada tehniliste valdkondade nutivalmiduse punktisummad SRd,ic
  nii,





  et:






  1) | I(d,ic) on tehnilise valdkonna d hindepunktid mõjukriteeriumi ic puhul; |
| --- | --- | --- |

g)

iga mõjukriteeriumi puhul võib arvutada tehniliste valdkondade nutivalmiduse punktisummad SRd,ic
  nii,

Image 6

et:

1)

I(d,ic) on tehnilise valdkonna d hindepunktid mõjukriteeriumi ic puhul;

| 2) | Imax(d,ic) on tehnilise valdkonna d maksimaalsed hindepunktid mõjukriteeriumi ic puhul. |
| --- | --- |

2)

Imax(d,ic) on tehnilise valdkonna d maksimaalsed hindepunktid mõjukriteeriumi ic puhul.

---

II LISA

Nutivalmiduse mõjukriteeriumid

I lisas sätestatud arvutamiskorra rakendamisel võetakse arvesse järgmisi nutivalmiduse mõjukriteeriume:

| a) | energiatõhusus, |
| --- | --- |

a)

energiatõhusus,

| b) | hooldus ja vea prognoosimine, |
| --- | --- |

b)

hooldus ja vea prognoosimine,

| c) | mugavus, |
| --- | --- |

c)

mugavus,

| d) | juhitavuse lihtsus, |
| --- | --- |

d)

juhitavuse lihtsus,

| e) | tervis, heaolu ja ligipääsetavus, |
| --- | --- |

e)

tervis, heaolu ja ligipääsetavus,

| f) | kasutajate teavitamine, |
| --- | --- |

f)

kasutajate teavitamine,

| g) | energiapaindlikkus ja energia salvestamine. |
| --- | --- |

g)

energiapaindlikkus ja energia salvestamine.

---

III LISA

Mõjukriteeriumide kaalumine peamiste funktsionaalsusnäitajate puhul

1.

Iga käesoleva määruse II lisas sätestatud mõjukriteeriumi vaadeldakse vaid ühe punktidega 2–4 ette nähtud peamise funktsionaalsusnäitaja puhul. Liikmesriigid määravad iga peamise funktsionaalsusnäitaja puhul kindlaks asjakohaste mõjukriteeriumide kaalutegurid.

2.

Peamise funktsionaalsusnäitaja „energiatõhusus ja toimivus“ puhul on asjakohased mõjukriteeriumid „energiatõhusus“ ning „hooldus ja vea prognoosimine“.

3.

Peamise funktsionaalsusnäitaja „reageerimine kasutajate vajadustele“ puhul on asjakohased mõjukriteeriumid „mugavus“, „sobivus“, „kasutajate teavitamine“ ning „tervis, heaolu ja ligipääsetavus“.

4.

Peamise funktsionaalsusnäitaja „energiapaindlikkus“ puhul on asjakohane mõjukriteerium „energiapaindlikkus ja energia salvestamine“

---

IV LISA

Tehnilised valdkonnad

Käesoleva määruse I lisas sätestatud arvutamiskorra rakendamisel vaadeldakse järgmisi nutivalmiduse tehnilisi valdkondi:

| a) | küte, |
| --- | --- |

a)

küte,

| b) | jahutus, |
| --- | --- |

b)

jahutus,

| c) | soe tarbevesi, |
| --- | --- |

c)

soe tarbevesi,

| d) | ventilatsioon, |
| --- | --- |

d)

ventilatsioon,

| e) | valgustus, |
| --- | --- |

e)

valgustus,

| f) | dünaamiline hoone välispiire, |
| --- | --- |

f)

dünaamiline hoone välispiire,

| g) | elekter, |
| --- | --- |

g)

elekter,

| h) | elektrisõidukite laadimine, |
| --- | --- |

h)

elektrisõidukite laadimine,

| i) | järelevalve ja kontroll. |
| --- | --- |

i)

järelevalve ja kontroll.

---

V LISA

Tehniliste valdkondade kaalumine

1.

Igat tehnilist valdkonda kaalutakse iga mõjukriteeriumi puhul; kaalutegurid kajastavad tehnilise valdkonna mõju kriteeriumile.

2.

Tehniliste valdkondade kaalutegureid väljendatakse protsendina ja nende kaalutegurite summa on iga mõjukriteeriumi puhul 100 %.

3.

| a) | tehniliste valdkondade „küte“, „jahutus“, „soe tarbevesi“, „ventilatsioon“, „valgustus“ ja „elekter“ kaalutegurite kindlaksmääramisel mõjukriteeriumide „energiatõhusus“, „hooldus ja vea prognoosimine“ ning „energiapaindlikkus ja energia salvestamine“ puhul lähtutakse kliimavööndi energiatasakaalust; |
| --- | --- |

a)

tehniliste valdkondade „küte“, „jahutus“, „soe tarbevesi“, „ventilatsioon“, „valgustus“ ja „elekter“ kaalutegurite kindlaksmääramisel mõjukriteeriumide „energiatõhusus“, „hooldus ja vea prognoosimine“ ning „energiapaindlikkus ja energia salvestamine“ puhul lähtutakse kliimavööndi energiatasakaalust;

| b) | kõigil muudel juhtudel: kasutatakse kas fikseeritud või võrdselt jaotatud kaalutegureid. |
| --- | --- |

b)

kõigil muudel juhtudel: kasutatakse kas fikseeritud või võrdselt jaotatud kaalutegureid.

4.

Kaalutegurite määramiseks määratlevad liikmesriigid kasutatavad kliimavööndid, kui see on asjakohane. Selleks võivad liikmesriigid kasutada asjakohaseid liidu suuniseid, kui need on olemas.

5.

Tehniliste valdkondade kaalutegurid võivad olla mõne mõjukriteeriumi puhul elamute ja mitteeluhoonete puhul erinevad.

6.

Kaalutegurid määravad kindlaks liikmesriigid, keda julgustatakse kasutama selleks asjakohaseid liidu suunised, kui need on olemas. Liikmesriigid võivad võtta arvesse ka võimalikku kliimamuutuste mõju.

---

VI LISA

Nutivalmis teenuste kataloog

1.

Nutivalmiduse hindepunktide arvutamiseks kooskõlas I lisas sätestatud metoodikaga teevad liikmesriigid kättesaadavaks vähemalt ühe nutivalmis teenuste kataloogi, millele eksperdid saavad tugineda nutivalmis teenuste kindlakstegemisel ja hindamisel.

2.

Nutivalmis teenuste kataloog hõlmab loetelu nutivalmis teenustest, mida tuleb arvesse võtta nutivalmiduse hindepunktide arvutamisel, seonduva funktsionaalsuse taseme kindlaksmääramisel ja mõjukriteeriumide vastavate individuaalsete hindepunktide arvutamisel.

3.

Nutivalmis teenuste kataloogi sisu ja selle hilisem ajakohastamine kajastavad nutivalmis tehnoloogia hetkeseisu.

4.

Liikmesriike julgustatakse andma ekspertidele suuniseid selle kohta, kuidas kõige tõhusamalt kindlaks teha ja hinnata nutivalmis teenuseid, kasutades asjakohaseid liidu suuniseid, kui need on olemas.

5.

Liikmesriigid võivad otsustada teha kättesaadavaks mitu nutivalmis teenuste kataloogi, näiteks eri liiki hoonete jaoks.

---

VII LISA

Tavapärase arvutusprotsessi võimalik kohandamine

1.

Et vältida hoone või hoone osa puhul ebaõiglast karistamist, võib mõne nutivalmis teenuse nutivalmiduse hindepunktide arvutamisel kõrvale jätta, kui see teenus ei ole asjaomase hoone või hoone osa puhul asjakohane.

2.

Liikmesriigid määravad kindlaks tingimused, mille alusel selline kohandamine on asjakohane ja lubatud.

3.

Kaalutegurid selliste tehniliste valdkondade jaoks, mille puhul kasutatakse tavapärase arvutusprotsessi kohaselt (klimaatilist) energiatasakaalu lähenemisviisi, võib arvutada asjaomase hoone või hoone osa energiamärgises hinnatud tarbimise põhjal.

---

VIII LISA

Nutivalmiduse hinnang

1.

Nutivalmiduse hinnangu andmisel kasutatakse seitset nutivalmiduse klassi alates suurimast nutivalmidusest kuni väikseima nutivalmiduseni.

2.

Nutivalmiduse klassid vastavad järgmistesse vahemikesse jäävatele nutivalmiduse hindepunktide kogusummadele: 90–100 %; 80–90 %; 65–80 %; 50–65 %; 35–50 %; 20–35 %; < 20 %.

---

IX LISA

Nutivalmiduse sertifikaadi sisu

Nutivalmiduse näitaja hõlmab järgmist lõppkasutajale edastatavat teavet:

| a) | sertifikaadi kordumatu identifitseerimisnumber; |
| --- | --- |

a)

sertifikaadi kordumatu identifitseerimisnumber;

| b) | sertifikaadi väljastamise ja kehtivuse lõppemise kuupäev; |
| --- | --- |

b)

sertifikaadi väljastamise ja kehtivuse lõppemise kuupäev;

| c) | selgitus nutivalmiduse näitaja kohaldamisala kohta, eriti seoses energiamärgistega; |
| --- | --- |

c)

selgitus nutivalmiduse näitaja kohaldamisala kohta, eriti seoses energiamärgistega;

| d) | üldine teave hoone või hoone osa kohta (liik, pindala, ehitusaasta ja asjakohasel juhul renoveerimisaasta, asukoht); |
| --- | --- |

d)

üldine teave hoone või hoone osa kohta (liik, pindala, ehitusaasta ja asjakohasel juhul renoveerimisaasta, asukoht);

| e) | hoone või hoone osa energiatõhususklass, nagu see on kindlaks määratud kehtivas energiamärgises (võimaluse korral); |
| --- | --- |

e)

hoone või hoone osa energiatõhususklass, nagu see on kindlaks määratud kehtivas energiamärgises (võimaluse korral);

| f) | hoone või hoone osa nutivalmiduse klass; |
| --- | --- |

f)

hoone või hoone osa nutivalmiduse klass;

| g) | hoone või hoone osa nutivalmiduse hindepunktide kogusumma (vabatahtlik); |
| --- | --- |

g)

hoone või hoone osa nutivalmiduse hindepunktide kogusumma (vabatahtlik);

| h) | nutivalmiduse hindepunktid käesoleva määruse I lisas osutatud kolme peamise funktsionaalsusnäitaja puhul; |
| --- | --- |

h)

nutivalmiduse hindepunktid käesoleva määruse I lisas osutatud kolme peamise funktsionaalsusnäitaja puhul;

| i) | nutivalmiduse hindepunktid iga mõjukriteeriumi puhul; |
| --- | --- |

i)

nutivalmiduse hindepunktid iga mõjukriteeriumi puhul;

| j) | iga tehnilise valdkonna hindepunktid iga mõjukriteeriumi puhul (vabatahtlik); |
| --- | --- |

j)

iga tehnilise valdkonna hindepunktid iga mõjukriteeriumi puhul (vabatahtlik);

| k) | kättesaadav teave ühendatuse kohta, eriti teave kiiret ühendust toetava hoonesisese füüsilise taristu, näiteks vabatahtliku lairibavalmiduse märgise olemasolu kohta (võimaluse korral); |
| --- | --- |

k)

kättesaadav teave ühendatuse kohta, eriti teave kiiret ühendust toetava hoonesisese füüsilise taristu, näiteks vabatahtliku lairibavalmiduse märgise olemasolu kohta (võimaluse korral);

| l) | kättesaadav teave, mis käsitleb süsteemide koostalitlusvõimet ja küberturvalisust ning andmekaitset, sealhulgas vastavust ühiselt kokkulepitud standarditele, kui see on asjakohane, ning teave seonduvate riskide kohta (võimaluse korral); |
| --- | --- |

l)

kättesaadav teave, mis käsitleb süsteemide koostalitlusvõimet ja küberturvalisust ning andmekaitset, sealhulgas vastavust ühiselt kokkulepitud standarditele, kui see on asjakohane, ning teave seonduvate riskide kohta (võimaluse korral);

| m) | selgitus selle kohta, et sertifikaat kajastab nutivalmidust sertifikaadi väljaandmise kuupäeval ning et hoone ja selle süsteemide oluline muutmine mõjutab nutivalmidust, mistõttu tuleb sertifikaadil esitatud teavet ajakohastada; |
| --- | --- |

m)

selgitus selle kohta, et sertifikaat kajastab nutivalmidust sertifikaadi väljaandmise kuupäeval ning et hoone ja selle süsteemide oluline muutmine mõjutab nutivalmidust, mistõttu tuleb sertifikaadil esitatud teavet ajakohastada;

| n) | soovitused selle kohta, kuidas suurendada hoone või hoone osa nutivalmidust, võttes arvesse pärandkultuurilist väärtust, kui see on asjakohane (vabatahtlik); |
| --- | --- |

n)

soovitused selle kohta, kuidas suurendada hoone või hoone osa nutivalmidust, võttes arvesse pärandkultuurilist väärtust, kui see on asjakohane (vabatahtlik);

| o) | lisateave eelduste kohta, millest lähtuti hindepunktide arvutamisel, näiteks peamiste funktsionaalsusnäitajate nutivalmiduse hindepunktide arvutamisel kasutatud mõjukriteeriumide kaalutegurid (vabatahtlik). |
| --- | --- |

o)

lisateave eelduste kohta, millest lähtuti hindepunktide arvutamisel, näiteks peamiste funktsionaalsusnäitajate nutivalmiduse hindepunktide arvutamisel kasutatud mõjukriteeriumide kaalutegurid (vabatahtlik).

---

| 21.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 431/25 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 431/25

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/2156,

14. oktoober 2020,

milles täpsustatakse hoonete nutivalmiduse hindamise vabatahtliku ühtse liidu kava tõhusa rakendamise tehnilisi üksikasju

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta direktiivi 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 11,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2020/2155 (2) kehtestatakse hoonete nutivalmiduse hindamise vabatahtlik ühtne liidu kava, st nutivalmiduse näitaja määratlus ja ühine metoodika selle näitaja arvutamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2020/2155 (2) kehtestatakse hoonete nutivalmiduse hindamise vabatahtlik ühtne liidu kava, st nutivalmiduse näitaja määratlus ja ühine metoodika selle näitaja arvutamiseks.

| (2) | See kava on liikmesriikidele vabatahtlik. Ühtse kavaga liituvad liikmesriigid peaksid seda rakendama kooskõlas käesoleva määruse ja delegeeritud määrusega (EL) 2020/2155 IX lisas loetletud elemente. |
| --- | --- |

(2)

See kava on liikmesriikidele vabatahtlik. Ühtse kavaga liituvad liikmesriigid peaksid seda rakendama kooskõlas käesoleva määruse ja delegeeritud määrusega (EL) 2020/2155 IX lisas loetletud elemente.

| (3) | Selle vabatahtliku ühtse liidu kava tõhusa rakendamise tehnilised üksikasjad tuleb täpsustada rakendusaktis. |
| --- | --- |

(3)

Selle vabatahtliku ühtse liidu kava tõhusa rakendamise tehnilised üksikasjad tuleb täpsustada rakendusaktis.

| (4) | Hoonete ja hoone osade nutivalmidust nutivalmiduse sertifikaadi väljastamiseks nutivalmiduse näitaja kava raames peaksid hindama kvalifitseeritud või akrediteeritud eksperdid, kes tegutsevad füüsilisest isikust ettevõtjana või töötavad avalik-õiguslikus asutuses või eraettevõttes. |
| --- | --- |

(4)

Hoonete ja hoone osade nutivalmidust nutivalmiduse sertifikaadi väljastamiseks nutivalmiduse näitaja kava raames peaksid hindama kvalifitseeritud või akrediteeritud eksperdid, kes tegutsevad füüsilisest isikust ettevõtjana või töötavad avalik-õiguslikus asutuses või eraettevõttes.

| (5) | Kui liikmesriigid peavad seda asjakohaseks, tuleks võimaldada lugeda eksperte, kes on akrediteeritud väljastama hoonete energiamärgiseid või viima läbi küttesüsteemide, kliimasüsteemide ning kombineeritud kütte-, kliima- ja ventilatsioonisüsteemide ülevaatusi direktiivi 2010/31/EL alusel või tegema energiaaudititeid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) alusel, pädevaks ka hindama hoonete või hoone osade nutivalmidust. |
| --- | --- |

(5)

Kui liikmesriigid peavad seda asjakohaseks, tuleks võimaldada lugeda eksperte, kes on akrediteeritud väljastama hoonete energiamärgiseid või viima läbi küttesüsteemide, kliimasüsteemide ning kombineeritud kütte-, kliima- ja ventilatsioonisüsteemide ülevaatusi direktiivi 2010/31/EL alusel või tegema energiaaudititeid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (3) alusel, pädevaks ka hindama hoonete või hoone osade nutivalmidust.

| (6) | Liikmesriikidel, kes otsustavad rakendada nutivalmiduse näitaja kava, tuleks lubada rakendada katseetappi kooskõlas käesolevas määruses sätestatud üksikasjadega. Selliseks katseetapiks ei peeta vajalikuks ühtegi õigusakti, välja arvatud juhul, kui liikmesriik leiab, et siseriiklik kontekst nõuab sellist õigusakti. Selles katseetapis peaks olema lubatud koguda tagasisidet, et kohandada kava rakendamise korda ning teha ettevalmistusi käesoleva määruse ja delegeeritud määruse (EL) 2020/2155 . |
| --- | --- |

(6)

Liikmesriikidel, kes otsustavad rakendada nutivalmiduse näitaja kava, tuleks lubada rakendada katseetappi kooskõlas käesolevas määruses sätestatud üksikasjadega. Selliseks katseetapiks ei peeta vajalikuks ühtegi õigusakti, välja arvatud juhul, kui liikmesriik leiab, et siseriiklik kontekst nõuab sellist õigusakti. Selles katseetapis peaks olema lubatud koguda tagasisidet, et kohandada kava rakendamise korda ning teha ettevalmistusi käesoleva määruse ja delegeeritud määruse (EL) 2020/2155 .

| (7) | Nutivalmiduse näitaja kava peaks võimaldama hoone või hoone osa omanikul või mõnel muul hoone või hoone osaga seotud isikul, näiteks haldajal, hinnata hoone või hoone osa nutivalmidust. Nutivalmiduse sertifikaat tuleks siiski väljastada vaid sellise hindamise põhjal, mille on teinud kvalifitseeritud või akrediteeritud ekspert. |
| --- | --- |

(7)

Nutivalmiduse näitaja kava peaks võimaldama hoone või hoone osa omanikul või mõnel muul hoone või hoone osaga seotud isikul, näiteks haldajal, hinnata hoone või hoone osa nutivalmidust. Nutivalmiduse sertifikaat tuleks siiski väljastada vaid sellise hindamise põhjal, mille on teinud kvalifitseeritud või akrediteeritud ekspert.

| (8) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas direktiivi 2010/31/EL artiklis 26 nimetatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas direktiivi 2010/31/EL artiklis 26 nimetatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

Käesolevas määruses täpsustatakse delegeeritud määrusega (EL) 2020/2155 IX lisas loetletud elemente.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse delegeeritud määruse (EL) 2020/2155 mõisteid.

Kasutatakse ka järgmist mõistet:

„nutivalmiduse näitaja üksikasjad“ – delegeeritud määrusega (EL) 2020/2155 kehtestatud hoonete nutivalmiduse hindamise vabatahtliku ühtse liidu kava tõhusa rakendamise tehnilised üksikasjad.

Artikkel 3

Nutivalmiduse ekspertide akrediteerimine ja kvalifikatsioon

1.   Kui liikmesriigid otsustavad rakendada nutivalmiduse näitaja kava, võivad nad otsustada, et eksperdid, kes on akrediteeritud või kvalifitseeritud väljastama hoonete energiamärgiseid või viima läbi küttesüsteemide, kliimasüsteemide ning kombineeritud kütte-, kliima- ja ventilatsioonisüsteemide ülevaatusi direktiivi 2010/31/EL alusel või tegema energiaauditeid energiatõhusust käsitleva direktiivi 2012/27/EL alusel, on pädevad ka väljastama nutivalmiduse sertifikaate. Liikmesriigid võivad otsustada kehtestada sellistele ekspertidele lisanõuded (eriti seoses ekspertide koolitusega), mis peavad olema täidetud, et kvalifitseeruda väljastama nutivalmiduse sertifikaate.

2.   Liikmesriigid teevad avalikkusele kättesaadavaks teabe nutivalmiduse hindamise eest vastutavate ekspertide kvalifikatsiooni kohta.

3.   Liikmesriigid võivad teha avalikkusele kättesaadavaks kas kvalifitseeritud või akrediteeritud ekspertide korrapäraselt ajakohastatavad nimekirjad või selliste ekspertide teenuseid pakkuvate akrediteeritud ettevõtete korrapäraselt ajakohastatavad nimekirjad. Liikmesriigid võivad kasutada selleks samu vahendeid kui energiamärgiseid väljastavate ja ülevaatusi läbi viivate ekspertide puhul direktiivi 2010/31/EL artikli 17 alusel.

Artikkel 4

Nutivalmiduse sertifikaadi väljastamine ja sertifikaadi kasutamise tingimused

1.   Iga ettevõtja võib taotleda artiklis 3 osutatud eksperdilt hoone või hoone osa nutivalmiduse hindamist ja nutivalmiduse sertifikaati.

2.   Ekspert kontrollib hoone või hoone osa nutivalmiduse hindamiseks ja nutivalmiduse sertifikaadi väljastamiseks kogutud teabe usaldusväärsust.

3.   Vajaduse korral võib ekspert võtta hoone või hoone osa nutivalmiduse hindamisel arvesse muid piirkondlikke või riiklikke näitajaid ja seonduvaid hindamismeetodeid.

4.   Nutivalmiduse sertifikaat väljastatakse vaid sellise hindamise põhjal, mille on teinud kvalifitseeritud või akrediteeritud ekspert.

5.   Nutivalmiduse sertifikaat sisaldab delegeeritud määruse (EL) 2020/2155 IX lisas loetletud elemente.

6.   Nutivalmiduse sertifikaadi kehtivusaeg ei ületa kümmet aastat. Kui hoones või hoone osas tehakse oluline muudatus, mis oleks mõjutanud algset nutivalmiduse hinnangut, on soovitatav anda välja uus sertifikaat.

Artikkel 5

Ühendamine energiamärgise ja ülevaatuse kavadega

1.   Liikmesriigid, kes otsustavad rakendada nutivalmiduse näitaja kava, võivad ühendada nutivalmiduse sertifikaadi väljastamise direktiivi 2010/31/EL kohase energiamärgise kava või küttesüsteemide, kliimasüsteemide ning kombineeritud kütte-, kliima- ja ventilatsioonisüsteemide ülevaatuse kavaga alusel või direktiivi 2012/27/EL kohase energiaauditite kavaga.

2.   Liikmesriigid võivad otsustada, et ühendamine nende kavadega on kohustuslik – sellisel juhul väljastatakse nutivalmiduse sertifikaat alati, kui tuleb väljastada energiamärgis või teha ülevaatus või audit; või et see on vabatahtlik – sellisel juhul väljastatakse nutivalmiduse sertifikaat üksnes ettevõtja taotluse korral.

3.   Kui liikmesriigid otsustavad ühendada nutivalmiduse näitaja kava oma energiamärgise, ülevaatuse või energiaauditi kavaga, võivad nad kasutada sõltumatut kontrollimehhanismi, mis on taolise kava jaoks juba sisse seatud.

Artikkel 6

Enesehindamine

1.   Komisjon teeb 1. aprilliks 2021 oma veebisaidil kättesaadavaks raamistiku, mis võimaldab hoonete omanikel, kasutajatel ja muudel huvitatud sidusrühmadel hinnata hoone või hoone osa nutivalmidust. Liikmesriigid võivad seda raamistikku oma riigis kasutamiseks kohandada või täiendada.

2.   Kui hoone või hoone osa nutivalmidust hindab hoone omanik, kasutaja või mõni muu hoonega seotud isik, ilma et kasutataks eksperti, ei saa selle põhjal väljastada nutivalmiduse sertifikaati.

Artikkel 7

Nutivalmiduse näitaja kava järelevalve ja edendamine

1.   Kui liikmesriigid otsustavad rakendada nutivalmiduse näitaja kava, edastavad asjaomaste liikmesriikide territooriumil tegutsevad eksperdid väljastatud nutivalmiduse sertifikaatide andmed asjaomaste liikmesriikide riiklikele või vajaduse korral piirkondlikele ametiasutustele kooskõlas käesoleva määruse lisaga.

2.   Liikmesriigid, kes otsustavad rakendada nutivalmiduse näitaja kava, teatavad komisjonile igal aastal oma territooriumil väljastatud nutivalmiduse sertifikaatide arvu ja seonduva statistika, nagu on sätestatud käesoleva määruse lisas.

3.   Komisjon jälgib nutivalmiduse näitaja kava kasutuselevõttu, tuginedes liikmesriikide, ekspertide ja sidusrühmadega peetavatele konsultatsioonidele ning ekspertide esitatud andmetele.

4.   Liikmesriigid, kes otsustavad rakendada nutivalmiduse näitaja kava, võivad kehtestada lisameetmed, et toetada kava kasutuselevõttu. Sellised meetmed võib kehtestada ja neist võib teatada direktiivi 2010/31/EL artikli 2a alusel nõutava pikaajalise renoveerimisstrateegia raames.

Artikkel 8

Nutivalmiduse näitaja kava katsetamine

1.   Liikmesriigid võivad läbi viia nutivalmiduse näitajate kava mittesiduva katseetapi riiklikul tasandil.

2.   Katseetapi võib käivitada alates käesoleva määruse jõustumisest.

3.   Liikmesriigid, kes käivitavad riigisisese katseetapi, esitavad hiljemalt kuus kuud pärast katseetapi lõppu komisjonile aruande sellega seotud tagasiside kohta.

4.   Riigisisese katseetapi rakendamise korra määrab kindlaks asjaomane liikmesriik. Muu hulgas määratakse kindlaks kestus, ajakava, sihikule võetavad hooned ja geograafilised piirkonnad, katsetatavad nutivalmiduse näitaja raamistiku aspektid, tagasiside kogumise kord ja nutivalmidust hindavate ekspertide valimise kriteeriumid, samuti otsustatakse, kas katseetapis luuakse sõltumatu kontrollisüsteem ning väljastatakse sertifikaate ja tehakse need ettevõtjatele kättesaadavaks, ning vajaduse korral määratakse katseetappi juhtima kolmas isik.

5.   Riigisisese katseetapi lõpus hindavad liikmesriigid tulemusi ja otsustavad, kas nad hakkavad rakendama nutivalmiduse näitaja kava.

6.   Liikmesriigid, kes kavatsevad käivitada riigisisese katseetapi, teatavad sellest komisjonile ette, teavitades ka kohaldatavast korrast.

7.   Komisjon toetab liikmesriike, kes käivitavad nutivalmiduse näitaja kava siseriikliku katseetapi, tagades käesoleva määruse artiklis 6 osutatud raamistiku ning toetades teabe ja heade tavade vahetamist.

8.   Komisjon jälgib nutivalmiduse näitaja kava katseetappe, konsulteerides liikmesriikidega.

9.   Liikmesriigid, kes otsustavad rakendada katseetappi, võivad lisada komisjonile edastatavasse aruandesse oma riiklike ekspertide kogutud andmete analüüsi või hinnangu. Komisjon võtab selliseid liikmesriikide analüüse ja hinnanguid arvesse nutivalmiduse näitaja ja seonduva metoodika edasiarendamisel.

Artikkel 9

Läbivaatamine

Komisjon võib käesoleva määruse vajaduse korral 1. jaanuariks 2026 läbi vaadata, võttes arvesse määruse kohaldamisel saadud kogemusi ja tehtud edusamme.

Artikkel 10

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. oktoober 2020

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 153, 18.6.2010, lk 13.

1

(2)  Komisjoni 14. oktoobri 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/2155, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/31/EL, kehtestades hoonete nutivalmiduse hindamise vabatahtliku ühtse Euroopa Liidu kava (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 9).

2

Euroopa Liidu Teataja

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).

3

---

LISA

Nutivalmiduse näitaja kava rakendamise järelevalve

1.

| a) | hoone või hoone osa liik; |
| --- | --- |

a)

hoone või hoone osa liik;

| b) | hoone või hoone osa kasulik üldpõrandapind; |
| --- | --- |

b)

hoone või hoone osa kasulik üldpõrandapind;

| c) | nutivalmiduse klass; |
| --- | --- |

c)

nutivalmiduse klass;

| d) | nutivalmiduse hindepunktide kogusumma; |
| --- | --- |

d)

nutivalmiduse hindepunktide kogusumma;

| e) | nutivalmiduse hindepunktid direktiivi 2010/31/EL IA lisas ja delegeeritud määruses (EL) 2020/2155 osutatud kolme peamise nutivalmiduse funktsionaalsusnäitaja puhul; |
| --- | --- |

e)

nutivalmiduse hindepunktid direktiivi 2010/31/EL IA lisas ja delegeeritud määruses (EL) 2020/2155 osutatud kolme peamise nutivalmiduse funktsionaalsusnäitaja puhul;

| f) | nutivalmiduse hindepunktid delegeeritud määruse (EL) 2020/2155 II lisas sätestatud nutivalmiduse mõjukriteeriumide puhul. |
| --- | --- |

f)

nutivalmiduse hindepunktid delegeeritud määruse (EL) 2020/2155 II lisas sätestatud nutivalmiduse mõjukriteeriumide puhul.

2.

Liikmesriigid võivad valida nende andmete kogumiseks kõige tõhusama viisi. Nad võivad kasutada oma energiamärgiste andmebaasi, kui see on olemas.

3.

| a) | väljastatud nutivalmiduse sertifikaatide koguarv, nutivalmiduse klasside jaotus vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/2155 VIII lisale ning statistika nutivalmiduse sertifikaadi saanud hoonete ja hoone osade energiatõhususe kohta; |
| --- | --- |

a)

väljastatud nutivalmiduse sertifikaatide koguarv, nutivalmiduse klasside jaotus vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/2155 VIII lisale ning statistika nutivalmiduse sertifikaadi saanud hoonete ja hoone osade energiatõhususe kohta;

| b) | statistika aruandeaasta jooksul nutivalmiduse sertifikaadi saanud hoonete kohta, sealhulgas teave selle kohta, kui suure osa moodustavad sertifikaadid






  1) | elamutele ja mitteeluhoonetele, |
| --- | --- | --- |

b)

statistika aruandeaasta jooksul nutivalmiduse sertifikaadi saanud hoonete kohta, sealhulgas teave selle kohta, kui suure osa moodustavad sertifikaadid

1)

elamutele ja mitteeluhoonetele,

| 2) | ühepereelamutele, |
| --- | --- |

2)

ühepereelamutele,

| 3) | korterelamutele, |
| --- | --- |

3)

korterelamutele,

| 4) | mitteeluhoonetele kasuliku üldpõrandapinnaga kuni 1 000 m2, |
| --- | --- |

4)

mitteeluhoonetele kasuliku üldpõrandapinnaga kuni 1 000 m2,

| 5) | mitteeluhoonetele kasuliku üldpõrandapinnaga üle 1 000 m2. |
| --- | --- |

5)

mitteeluhoonetele kasuliku üldpõrandapinnaga üle 1 000 m2.

| c) | nutivalmiduse klasside jaotus vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/2155 VIII lisale iga järgmise hoonekategooria puhul:






  1) | ühepereelamud, |
| --- | --- | --- |

c)

nutivalmiduse klasside jaotus vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/2155 VIII lisale iga järgmise hoonekategooria puhul:

1)

ühepereelamud,

| 2) | korterelamud, |
| --- | --- |

2)

korterelamud,

| 3) | mitteeluhooned kasuliku üldpõrandapinnaga kuni 1 000 m2, |
| --- | --- |

3)

mitteeluhooned kasuliku üldpõrandapinnaga kuni 1 000 m2,

| 4) | mitteeluhooned kasuliku üldpõrandapinnaga üle 1 000 m2. |
| --- | --- |

4)

mitteeluhooned kasuliku üldpõrandapinnaga üle 1 000 m2.

4.

Kui olemasolevad andmed seda võimaldavad, võivad liikmesriigid esitada üksikasjalikumat statistikat, tehes vahet eri liiki hoonetel, nagu haridushooned, tervishoiuhooned või kultuuripärandi hulka kuuluvad hooned.

---

| 21.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 431/30 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 431/30

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/2157,

14. detsember 2020,

millega kiidetakse heaks kaitstud päritolunimetusega või kaitstud geograafilise tähisega toote spetsifikaati tehtavad liidu muudatused („Montello - Colli Asolani“ (KPN))

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse komisjoni 17. oktoobri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/33, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013 veinisektori kaitstud päritolunimetuste, geograafiliste tähiste ja traditsiooniliste nimetuste kaitsetaotluste, vastuväite esitamise menetluse, kasutuspiirangute, tootespetsifikaatide muutmise, tühistamise ning märgistamise ja esitlusviisi osas, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon vaatas läbi taotluse, mille Itaalia edastas kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (2) artikliga 105 koostoimes komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikliga 15 ja milles soovitakse saada heakskiit kaitstud päritolunimetuse „Montello - Colli Asolani“ tootespetsifikaati tehtavatele liidu muudatustele. Muudatustega nähakse ette nimetuse „Montello - Colli Asolani“ muutmine nimetuseks „Asolo Montello“ / „Montello Asolo“. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon vaatas läbi taotluse, mille Itaalia edastas kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (2) artikliga 105 koostoimes komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikliga 15 ja milles soovitakse saada heakskiit kaitstud päritolunimetuse „Montello - Colli Asolani“ tootespetsifikaati tehtavatele liidu muudatustele. Muudatustega nähakse ette nimetuse „Montello - Colli Asolani“ muutmine nimetuseks „Asolo Montello“ / „Montello Asolo“.

| (2) | Komisjon avaldas vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 97 lõikele 3 tootespetsifikaati tehtavate liidu muudatuste heakskiitmise taotluse Euroopa Liidu Teatajas (3). |
| --- | --- |

(2)

Komisjon avaldas vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 97 lõikele 3 tootespetsifikaati tehtavate liidu muudatuste heakskiitmise taotluse Euroopa Liidu Teatajas (3).

| (3) | Komisjonile ei esitatud ühtki määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 98 kohast vastuväidet. |
| --- | --- |

(3)

Komisjonile ei esitatud ühtki määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 98 kohast vastuväidet.

| (4) | Seega tuleks tootespetsifikaati tehtavad liidu muudatused heaks kiita vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 99 koostoimes delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 15 lõikega 2, |
| --- | --- |

(4)

Seega tuleks tootespetsifikaati tehtavad liidu muudatused heaks kiita vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 99 koostoimes delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 15 lõikega 2,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Montello - Colli Asolani“ (KPN) tootespetsifikaati tehtavad muudatused kiidetakse heaks.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. detsember 2020

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671).

2

(3)  
  ELT C 325, 2.10.2020, lk 28.

3

---

| 21.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 431/32 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 431/32

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/2158,

14. detsember 2020,

millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis „Chabichou du Poitou“ (KPN)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Prantsusmaa taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 1107/96 (2) (mida on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 159/2009 (3)) registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Chabichou du Poitou“ spetsifikaadi muudatusele. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Prantsusmaa taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 1107/96 (2) (mida on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 159/2009 (3)) registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Chabichou du Poitou“ spetsifikaadi muudatusele.

| (2) | Prantsuse ametiasutused teatasid 4. detsembri 2018. aasta kirjas komisjonile, et kooskõlas 7. novembril 2018. aastal avaldatud korraldusega, milles käsitletakse kaitstud päritolunimetusega „Chabichou du Poitou“ seotud muudatust (avaldatud Prantsuse Vabariigi Teatajas14. novembril 2018 (4)), on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 15 lõike 4 kohased üleminekuperioodid kestusega kaks kuni viis aastat kehtestatud ettevõtjatele, kes tegutsevad Prantsusmaa territooriumil ja vastavad kõnealuse artikli tingimustele. Samad ametiasutused edastasid 28. jaanuari 2020. aasta kirjaga 24. detsembri 2019. aasta uue dekreedi teksti, mis avaldati 10. jaanuaril 2020Prantsuse Vabariigi Teatajas (5) ja millega muudeti 7. novembri 2018. aasta dekreeti, ning nende ettevõtjate nimed, kelle suhtes kohaldatakse seda üleminekuperioodi. Ettevõtjate nimekiri on lisatud spetsifikaadile. Kõnealused ettevõtjad, kes olid toodet „Chabichou du Poitou“ pidevalt ja õiguspäraselt turustanud vähemalt viie aasta jooksul enne taotluse esitamist, esitasid riikliku vastuväite esitamise menetluse raames vastuväited. Kaks ettevõtjat esitasid vastuväite järgmise sätte kohta: osa „Tootmismeetod“: „Kalgendi eelnõrutamine on keelatud.“ Kaks ettevõtjat esitasid vastuväite järgmise sätte kohta: osa „Toote kirjeldus“: „Toodet „Chabichou du Poitou“ valmistatakse ainult [kitse] [täis]toorpiimast“ ja osa „Tootmismeetod“: „Kasutatav piim on kitse toorpiim.“ Sada ettevõtjat esitasid vastuväite järgmise sätte kohta: osa „Tootmismeetod“: „Vähemalt 75 % kitsekarja kogu aastasest söödaratsioonist peab pärinema geograafilisest piirkonnast, s.o ühe kitse kohta aastas 825 kg kuivaines väljendatuna.“ Kaheksateist ettevõtjat esitasid vastuväite järgmise sätte kohta: osa „Tootmismeetod“: „Söödaratsioon koosneb vähemalt 55 % ulatuses söödast, s.o ühe kitse kohta aastas 605 kg kuivaines väljendatuna.“ Kaheksakümmend kuus ettevõtjat esitasid vastuväite järgmiste osa „Tootmismeetod“ sätete kohta: „Lisasööt sisaldab vähemalt 150 kilogrammi või 30 % ulatuses geograafilisest piirkonnast pärit teravilja ja/või õliseemneid ja/või valgurikkaid põllukultuure.“, „Sööt kitse kohta aastas sisaldab vähemalt 200 kg geograafilisest piirkonnast pärinevat kuivainet lutserni või liblikõieliste ainete kujul.“ ja „Sööt on täielikult toodetud geograafilises piirkonnas.“ |
| --- | --- |

(2)

Prantsuse ametiasutused teatasid 4. detsembri 2018. aasta kirjas komisjonile, et kooskõlas 7. novembril 2018. aastal avaldatud korraldusega, milles käsitletakse kaitstud päritolunimetusega „Chabichou du Poitou“ seotud muudatust (avaldatud Prantsuse Vabariigi Teatajas14. novembril 2018 (4)), on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 15 lõike 4 kohased üleminekuperioodid kestusega kaks kuni viis aastat kehtestatud ettevõtjatele, kes tegutsevad Prantsusmaa territooriumil ja vastavad kõnealuse artikli tingimustele. Samad ametiasutused edastasid 28. jaanuari 2020. aasta kirjaga 24. detsembri 2019. aasta uue dekreedi teksti, mis avaldati 10. jaanuaril 2020Prantsuse Vabariigi Teatajas (5) ja millega muudeti 7. novembri 2018. aasta dekreeti, ning nende ettevõtjate nimed, kelle suhtes kohaldatakse seda üleminekuperioodi. Ettevõtjate nimekiri on lisatud spetsifikaadile. Kõnealused ettevõtjad, kes olid toodet „Chabichou du Poitou“ pidevalt ja õiguspäraselt turustanud vähemalt viie aasta jooksul enne taotluse esitamist, esitasid riikliku vastuväite esitamise menetluse raames vastuväited. Kaks ettevõtjat esitasid vastuväite järgmise sätte kohta: osa „Tootmismeetod“: „Kalgendi eelnõrutamine on keelatud.“ Kaks ettevõtjat esitasid vastuväite järgmise sätte kohta: osa „Toote kirjeldus“: „Toodet „Chabichou du Poitou“ valmistatakse ainult [kitse] [täis]toorpiimast“ ja osa „Tootmismeetod“: „Kasutatav piim on kitse toorpiim.“ Sada ettevõtjat esitasid vastuväite järgmise sätte kohta: osa „Tootmismeetod“: „Vähemalt 75 % kitsekarja kogu aastasest söödaratsioonist peab pärinema geograafilisest piirkonnast, s.o ühe kitse kohta aastas 825 kg kuivaines väljendatuna.“ Kaheksateist ettevõtjat esitasid vastuväite järgmise sätte kohta: osa „Tootmismeetod“: „Söödaratsioon koosneb vähemalt 55 % ulatuses söödast, s.o ühe kitse kohta aastas 605 kg kuivaines väljendatuna.“ Kaheksakümmend kuus ettevõtjat esitasid vastuväite järgmiste osa „Tootmismeetod“ sätete kohta: „Lisasööt sisaldab vähemalt 150 kilogrammi või 30 % ulatuses geograafilisest piirkonnast pärit teravilja ja/või õliseemneid ja/või valgurikkaid põllukultuure.“, „Sööt kitse kohta aastas sisaldab vähemalt 200 kg geograafilisest piirkonnast pärinevat kuivainet lutserni või liblikõieliste ainete kujul.“ ja „Sööt on täielikult toodetud geograafilises piirkonnas.“

| (3) | Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas (6). |
| --- | --- |

(3)

Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas (6).

| (4) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks spetsifikaadi muudatus heaks kiita, |
| --- | --- |

(4)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks spetsifikaadi muudatus heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Chabichou du Poitou“ (KPN) spetsifikaadi muudatus kiidetakse heaks.

Artikkel 2

Artiklist 1 tuleneva kaitse rakendamisel kohaldatakse üleminekuperioodi, mille Prantsusmaa on vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 15 lõikele 4 andnud kõnealuse artikli tingimustele vastavatele ettevõtjatele kooskõlas 7. novembri 2018. aasta ja 24. detsembri 2019. aasta korraldustega (milles käsitletakse kaitstud päritolunimetustega toodete „Chabichou du Poitou“ tootespetsifikaadi muudatusi, ning mis on avaldatud Prantsuse Vabariigi Teatajas vastavalt 14. novembril 2018 ja 10. jaanuaril 2020).

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. detsember 2020

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 12. juuni 1996. aasta määrus (EÜ) nr 1107/96 geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste registreerimise kohta nõukogu määruse (EMÜ) nr 2081/92 artiklis 17 sätestatud korras (EÜT L 148, 21.6.1996, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 25. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 159/2009, millega kiidetakse heaks väikesed muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis („Chabichou du Poitou“ (KPN)) ( ELT L 53, 26.2.2009, lk 8).

3

(4)  JORF nr 0263, 14. november 2018, tekst nr 36.

4

(5)  JORF nr 0008, 10. jaanuar 2020, tekst nr 35.

5

(6)  
  ELT C 251, 31.7.2020, lk 22.

6

---

| 21.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 431/34 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 431/34

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/2159,

16. detsember 2020,

millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkte a ja b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kaupade nomenklatuur (edaspidi „kombineeritud nomenklatuur“ või „CN“), et täita ühtaegu nii ühise tollitariifistiku, liidu väliskaubandusstatistika kui ka kaupade impordi või ekspordiga seotud muu liidu poliitika nõudeid. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kaupade nomenklatuur (edaspidi „kombineeritud nomenklatuur“ või „CN“), et täita ühtaegu nii ühise tollitariifistiku, liidu väliskaubandusstatistika kui ka kaupade impordi või ekspordiga seotud muu liidu poliitika nõudeid.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud ka Euroopa Liidu integreeritud tariifistik (edaspidi „TARIC“), mis vastab nii ühise tollitariifistiku, väliskaubanduse statistika kui ka kaupade impordi või ekspordiga seotud liidu kaubandus-, põllumajandus- ja muu poliitika nõuetele. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud ka Euroopa Liidu integreeritud tariifistik (edaspidi „TARIC“), mis vastab nii ühise tollitariifistiku, väliskaubanduse statistika kui ka kaupade impordi või ekspordiga seotud liidu kaubandus-, põllumajandus- ja muu poliitika nõuetele.

| (3) | Selleks et liit saaks jälgida üksnes konkreetsete kaupade impordiga seotud statistikat, on kõige asjakohasem vahend TARICi statistiliste alamrubriikide lisamine. Sellised TARICi statistilised koodid on sätestatud määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa kolmanda osa (tariifilisad) 10. lisas „TARICi statistilised koodid“. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et liit saaks jälgida üksnes konkreetsete kaupade impordiga seotud statistikat, on kõige asjakohasem vahend TARICi statistiliste alamrubriikide lisamine. Sellised TARICi statistilised koodid on sätestatud määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa kolmanda osa (tariifilisad) 10. lisas „TARICi statistilised koodid“.

| (4) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2020/1369 (2) lisati määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa kolmanda osa 10. lisasse uued TARICi alamrubriigid kaitsemaskide kohta. Tagamaks, et kõnealused uued koodid lisatakse kombineeritud nomenklatuuri, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021, on vaja muuta määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa, kuna seda muudetakse alates 1. jaanuarist 2021 komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2020/1577 (3). |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2020/1369 (2) lisati määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa kolmanda osa 10. lisasse uued TARICi alamrubriigid kaitsemaskide kohta. Tagamaks, et kõnealused uued koodid lisatakse kombineeritud nomenklatuuri, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021, on vaja muuta määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa, kuna seda muudetakse alates 1. jaanuarist 2021 komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2020/1577 (3).

| (5) | COVID-19 pandeemia liidus jätkub ja liikmesriikidel on raskusi COVID-19 leviku peatamisega. Seepärast on teatavate meditsiinitoodete, eelkõige kaitsemaskide, diagnostiliste reaktiivide ja diagnostikakomplektide nõudlus ja kasutus liikmesriikides suur ja suureneb veelgi ning jääb tõenäoliselt ka tulevikus suureks. Selliste kaupade import tekitab tolliasutustele lisaprobleeme. |
| --- | --- |

(5)

COVID-19 pandeemia liidus jätkub ja liikmesriikidel on raskusi COVID-19 leviku peatamisega. Seepärast on teatavate meditsiinitoodete, eelkõige kaitsemaskide, diagnostiliste reaktiivide ja diagnostikakomplektide nõudlus ja kasutus liikmesriikides suur ja suureneb veelgi ning jääb tõenäoliselt ka tulevikus suureks. Selliste kaupade import tekitab tolliasutustele lisaprobleeme.

| (6) | Selleks et hõlbustada ja ühtlustada tollikontrolli liikmesriikides liidu tasandil, on asjakohane luua täiendavad TARICi alamrubriigid, mis võimaldaksid asjaomaseid tooteid teistest sama alamrubriigi toodetest kiiremini eristada, leevendades niiviisi COVID-19 pandeemia ajal tarneahelas tekkida võivate viivituste mõju. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et hõlbustada ja ühtlustada tollikontrolli liikmesriikides liidu tasandil, on asjakohane luua täiendavad TARICi alamrubriigid, mis võimaldaksid asjaomaseid tooteid teistest sama alamrubriigi toodetest kiiremini eristada, leevendades niiviisi COVID-19 pandeemia ajal tarneahelas tekkida võivate viivituste mõju.

| (7) | Võttes arvesse SARS-CoV-2 vaktsiinide tähtsust, oleks asjakohane luua CN-kood, et jälgida ka nende eksporti. |
| --- | --- |

(7)

Võttes arvesse SARS-CoV-2 vaktsiinide tähtsust, oleks asjakohane luua CN-kood, et jälgida ka nende eksporti.

| (8) | Tuleks luua täiendav TARICi alamrubriik, et tagada kaitsemaskide, diagnostiliste reaktiivide ja diagnostikakomplektide kaubavoogude parem järelevalve. |
| --- | --- |

(8)

Tuleks luua täiendav TARICi alamrubriik, et tagada kaitsemaskide, diagnostiliste reaktiivide ja diagnostikakomplektide kaubavoogude parem järelevalve.

| (9) | Need lisatavad TARICi alamrubriigid aitaksid liikmesriikidel ka paremini rakendada komisjoni otsust (EL) 2020/491 (4). Kaitsemaskid kuuluvad kõige enam imporditud meditsiinitoodete hulka ja seega võimaldaks nende täpne identifitseerimine TARICi raames neid kiiremini deklareerida, kuna siis oleksid need praegu sama alamrubriigi alla kuuluvatest muudest toodetest paremini eristatavad. |
| --- | --- |

(9)

Need lisatavad TARICi alamrubriigid aitaksid liikmesriikidel ka paremini rakendada komisjoni otsust (EL) 2020/491 (4). Kaitsemaskid kuuluvad kõige enam imporditud meditsiinitoodete hulka ja seega võimaldaks nende täpne identifitseerimine TARICi raames neid kiiremini deklareerida, kuna siis oleksid need praegu sama alamrubriigi alla kuuluvatest muudest toodetest paremini eristatavad.

| (10) | Seetõttu tuleks määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(10)

Seetõttu tuleks määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa vastavalt muuta.

| (11) | Tolliasutustel ja ettevõtjatel peaks olema võimalik kohaldada käesolevas määruses sätestatud kombineeritud nomenklatuuri muudatusi alates rakendusmääruse (EL) 2020/1577 kohaldamise kuupäevast, et tagada asjaomaste kaupade kohta statistiliste andmete järjepidev kogumine. Seepärast peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti ja seda tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2021. |
| --- | --- |

(11)

Tolliasutustel ja ettevõtjatel peaks olema võimalik kohaldada käesolevas määruses sätestatud kombineeritud nomenklatuuri muudatusi alates rakendusmääruse (EL) 2020/1577 kohaldamise kuupäevast, et tagada asjaomaste kaupade kohta statistiliste andmete järjepidev kogumine. Seepärast peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti ja seda tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2021.

| (12) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. detsember 2020

Komisjoni nimel

presidendi eest

maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi

peadirektor

Gerassimos THOMAS

---

(1)  
  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 29. septembri 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/1369, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa (ELT L 319, 2.10.2020, lk 2).

2

(3)  Komisjoni 21. septembri 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/1577, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa (ELT L 361, 30.10.2020, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 3. aprilli 2020. aasta otsus (EL) 2020/491 COVID-19 puhangu mõju vastu võitlemiseks vajalike kaupade imporditollimaksu- ja käibemaksuvabastuse kohta 2020. aastal (ELT L 103I, 3.4.2020, lk 1).

4

---

LISA

Määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Teise osa VI jaotise grupis 30 asendatakse CN-koode 3002 13 00, 3002 14 00 ja 3002 15 00 käsitlevad read järgmisega:








  „3002 13 00 | - - immunoloogilised tooted, segamata, valmismõõdetud doosidesse jaotamata või jaemüügiks mittesobivas vormis või jaemüügiks pakendamata (*1) | Tollimaksuvaba | – |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 3002 14 00 | - - immunoloogilised tooted, segatud, valmismõõdetud doosidesse jaotamata või jaemüügiks mittesobivas vormis või jaemüügiks pakendamata (*1) | Tollimaksuvaba | – |
| 3002 15 00 | - - immunoloogilised tooted, valmismõõdetud doosidesse jaotatud või jaemüügiks sobivas vormis või jaemüügiks pakendatud (*1) | Tollimaksuvaba | – |

1)

Teise osa VI jaotise grupis 30 asendatakse CN-koode 3002 13 00, 3002 14 00 ja 3002 15 00 käsitlevad read järgmisega:

„3002 13 00

- - immunoloogilised tooted, segamata, valmismõõdetud doosidesse jaotamata või jaemüügiks mittesobivas vormis või jaemüügiks pakendamata (*1)

Tollimaksuvaba

–

3002 14 00

- - immunoloogilised tooted, segatud, valmismõõdetud doosidesse jaotamata või jaemüügiks mittesobivas vormis või jaemüügiks pakendamata (*1)

Tollimaksuvaba

–

3002 15 00

- - immunoloogilised tooted, valmismõõdetud doosidesse jaotatud või jaemüügiks sobivas vormis või jaemüügiks pakendatud (*1)

Tollimaksuvaba

–

| 2) | Teise osa VI jaotise grupis 30 asendatakse CN-koodi 3002 20 00 käsitlev rida järgmisega: | „3002 20 | - inimmeditsiinis kasutatavad vaktsiinid: | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ★ | 3002 20 10 | - SARS-haiguste perekonda kuuluvate koroonaviiruste (SARS-CoV liigid) vastased vaktsiinid | Tollimaksuvaba | p/st (*2) |
| ★ | 3002 20 90 | - - muud | Tollimaksuvaba | – |

2)

Teise osa VI jaotise grupis 30 asendatakse CN-koodi 3002 20 00 käsitlev rida järgmisega:

„3002 20

- inimmeditsiinis kasutatavad vaktsiinid:

★

3002 20 10

- SARS-haiguste perekonda kuuluvate koroonaviiruste (SARS-CoV liigid) vastased vaktsiinid

Tollimaksuvaba

p/st (*2)

★

3002 20 90

- - muud

Tollimaksuvaba

–

| 3) | Teise osa VI jaotise grupis 38 asendatakse CN-koodi 3822 00 00 käsitlev rida järgmisega:








  „3822 00 00 | Diagnostilised ja laboratoorsed reaktiivid kandjal; diagnostilised ja laboratoorsed valmisreaktiivid kandjal või kandjata, v.a rubriikide 3002 ja 3006 tooted; sertifitseeritud etalonained (*3) | Tollimaksuvaba | – |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3)

Teise osa VI jaotise grupis 38 asendatakse CN-koodi 3822 00 00 käsitlev rida järgmisega:

„3822 00 00

Diagnostilised ja laboratoorsed reaktiivid kandjal; diagnostilised ja laboratoorsed valmisreaktiivid kandjal või kandjata, v.a rubriikide 3002 ja 3006 tooted; sertifitseeritud etalonained (*3)

Tollimaksuvaba

–

| 4) | Teise osa XI jaotise grupis 63 asendatakse CN-koode 6307 90 93 ja 6307 90 95 käsitlevad read järgmisega:









  ★ | „6307 90 93 | - - - - - standardile EN 149 vastavad respiraatorid (FFP); muud maskid, mis vastavad samaväärsele standardile, mis on ette nähtud hingamisteid osakeste eest kaitsvate vahendite jaoks (*4) | 6,3 | p/st |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ★ | 6307 90 95 | - - - - - muud  (*4) | 6,3 | p/st |

4)

Teise osa XI jaotise grupis 63 asendatakse CN-koode 6307 90 93 ja 6307 90 95 käsitlevad read järgmisega:

★

„6307 90 93

- - - - - standardile EN 149 vastavad respiraatorid (FFP); muud maskid, mis vastavad samaväärsele standardile, mis on ette nähtud hingamisteid osakeste eest kaitsvate vahendite jaoks (*4)

6,3

p/st

★

6307 90 95

- - - - - muud  (*4)

6,3

p/st

| 5) | Kolmandas osas lisatakse 10. lisasse järgmised read:







  „3002 13 00 | - - immunoloogilised tooted, segamata, valmismõõdetud doosidesse jaotamata või jaemüügiks mittesobivas vormis või jaemüügiks pakendamata: | |
| --- | --- | --- | --- |
| 3002 13 00 10 | - - - SARS-CoV liikide nakkuste diagnoosimiseks kasutatavad diagnostilised reaktiivid | – |
| 3002 13 00 90 | - - - muud | – |
| 3002 14 00 | - - immunoloogilised tooted, segatud, valmismõõdetud doosidesse jaotamata või jaemüügiks mittesobivas vormis või jaemüügiks pakendamata: | |
| 3002 14 00 10 | - - - SARS-CoV liikide nakkuste diagnoosimiseks kasutatavad diagnostilised reaktiivid | – |
| 3002 14 00 90 | - - - muud | – |
| 3002 15 00 | - - immunoloogilised tooted, valmismõõdetud doosidesse jaotatud või jaemüügiks sobivas vormis või jaemüügiks pakendatud: | |
| 3002 15 00 10 | - - - SARS-CoV viiruse liikide diagnostilised reaktiivid, komplektidena või mitte | – |
| 3002 15 00 90 | - - - muud | -“ |

5)

Kolmandas osas lisatakse 10. lisasse järgmised read:

„3002 13 00

- - immunoloogilised tooted, segamata, valmismõõdetud doosidesse jaotamata või jaemüügiks mittesobivas vormis või jaemüügiks pakendamata:

3002 13 00 10

- - - SARS-CoV liikide nakkuste diagnoosimiseks kasutatavad diagnostilised reaktiivid

–

3002 13 00 90

- - - muud

–

3002 14 00

- - immunoloogilised tooted, segatud, valmismõõdetud doosidesse jaotamata või jaemüügiks mittesobivas vormis või jaemüügiks pakendamata:

3002 14 00 10

- - - SARS-CoV liikide nakkuste diagnoosimiseks kasutatavad diagnostilised reaktiivid

–

3002 14 00 90

- - - muud

–

3002 15 00

- - immunoloogilised tooted, valmismõõdetud doosidesse jaotatud või jaemüügiks sobivas vormis või jaemüügiks pakendatud:

3002 15 00 10

- - - SARS-CoV viiruse liikide diagnostilised reaktiivid, komplektidena või mitte

–

3002 15 00 90

- - - muud

-“

| „3822 00 00 | Diagnostilised ja laboratoorsed reaktiivid kandjal; diagnostilised ja laboratoorsed valmisreaktiivid kandjal või kandjata, v.a rubriikide 3002 ja 3006 tooted; sertifitseeritud etalonained: | |
| --- | --- | --- |
| 3822 00 00 10 | - - - SARS-CoV viiruse liikide diagnostilised reaktiivid, komplektidena või mitte | – |
| 3822 00 00 90 | - muud | -“ |

„3822 00 00

Diagnostilised ja laboratoorsed reaktiivid kandjal; diagnostilised ja laboratoorsed valmisreaktiivid kandjal või kandjata, v.a rubriikide 3002 ja 3006 tooted; sertifitseeritud etalonained:

3822 00 00 10

- - - SARS-CoV viiruse liikide diagnostilised reaktiivid, komplektidena või mitte

–

3822 00 00 90

- muud

-“

| | „- - - - kaitsemaskid: | |
| --- | --- | --- |
| 6307 90 93 | - - - - - standardile EN 149 vastavad respiraatorid (FFP); muud maskid, mis vastavad samaväärsele standardile, mis on ette nähtud hingamisteid osakeste eest kaitsvate vahendite jaoks: | |
| | - - - - - - lausriidest: | |
| | - - - - - - - standardile EN 149 vastavad respiraatorid FFP2 ja FFP3 ning samaväärsed maskid: | |
| 6307 90 93 11 | - - - - - - - - standardile EN 149 vastavad respiraatorid FFP2 ja FFP3 | p/st |
| 6307 90 93 19 | - - - - - - - - muud | p/st |
| 6307 90 93 20 | - - - - - - - muud | p/st |
| 6307 90 93 90 | - - - - - - muud | p/st |
| 6307 90 95 | - - - - - muud: | |
| | - - - - - - lausriidest: | |
| | - - - - - - - standardile EN 14683 vastavad meditsiinilised maskid; muud maskid, mis vastavad standardile, mis on ette nähtud meditsiiniliste maskide jaoks: | |
| 6307 90 95 11 | - - - - - - - - standardile EN 14683 vastavad meditsiinilised maskid | p/st |
| 6307 90 95 19 | - - - - - - - - muud | p/st |
| 6307 90 95 20 | - - - - - - - muud | p/st |
| | - - - - - - muud: | |
| 6307 90 95 91 | - - - - - - - käsitsi valmistatud | p/st |
| 6307 90 95 95 | - - - - - - - muud | p/st“. |

„- - - - kaitsemaskid:

6307 90 93

- - - - - standardile EN 149 vastavad respiraatorid (FFP); muud maskid, mis vastavad samaväärsele standardile, mis on ette nähtud hingamisteid osakeste eest kaitsvate vahendite jaoks:

- - - - - - lausriidest:

- - - - - - - standardile EN 149 vastavad respiraatorid FFP2 ja FFP3 ning samaväärsed maskid:

6307 90 93 11

- - - - - - - - standardile EN 149 vastavad respiraatorid FFP2 ja FFP3

p/st

6307 90 93 19

- - - - - - - - muud

p/st

6307 90 93 20

- - - - - - - muud

p/st

6307 90 93 90

- - - - - - muud

p/st

6307 90 95

- - - - - muud:

- - - - - - lausriidest:

- - - - - - - standardile EN 14683 vastavad meditsiinilised maskid; muud maskid, mis vastavad standardile, mis on ette nähtud meditsiiniliste maskide jaoks:

6307 90 95 11

- - - - - - - - standardile EN 14683 vastavad meditsiinilised maskid

p/st

6307 90 95 19

- - - - - - - - muud

p/st

6307 90 95 20

- - - - - - - muud

p/st

- - - - - - muud:

6307 90 95 91

- - - - - - - käsitsi valmistatud

p/st

6307 90 95 95

- - - - - - - muud

p/st“.

---

(*1)  TARICi statistilised koodid. Vt 10. lisa.“

(*2)  Doos (multidoosiliste pakendite puhul täiskasvanu annus)“.

(*3)  TARICi statistilised koodid. Vt 10. lisa.“

(*4)  TARICi statistilised koodid. Vt 10. lisa.“

---

| 21.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 431/38 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 431/38

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2020/2160,

18. detsember 2020,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 XIV lisa seoses ainerühmaga 4-(1,1,3,3-tetrametüülbutüül)fenool, etoksüülitud (hõlmab täpselt määratletud aineid ja tundmatu või muutuva koostisega aineid, kompleksseid reaktsioonisaadusi ja bioloogilist päritolu materjale, polümeere ja homolooge)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ, (1) ning eriti selle artikleid 58 ja 131,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Koroonaviirushaigus (COVID-19) on hiljuti avastatud koroonaviiruse põhjustatud nakkushaigus. 30. jaanuaril 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon COVID-19 puhangu rahvusvahelise tähtsusega rahvatervisealaseks hädaolukorraks ja 11. märtsil 2020 pandeemiaks. |
| --- | --- |

(1)

Koroonaviirushaigus (COVID-19) on hiljuti avastatud koroonaviiruse põhjustatud nakkushaigus. 30. jaanuaril 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon COVID-19 puhangu rahvusvahelise tähtsusega rahvatervisealaseks hädaolukorraks ja 11. märtsil 2020 pandeemiaks.

| (2) | Ainerühm 4-(1,1,3,3-tetrametüülbutüül)fenool, etoksüülitud (hõlmab täpselt määratletud aineid ja tundmatu või muutuva koostisega aineid, kompleksseid reaktsioonisaadusi ja bioloogilist päritolu materjale, polümeere ja homolooge) (edaspidi „ainerühm“) vastab määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 57 punktis f sätestatud kriteeriumidele ja on loetletud kõnealuse määruse XIV lisas. |
| --- | --- |

(2)

Ainerühm 4-(1,1,3,3-tetrametüülbutüül)fenool, etoksüülitud (hõlmab täpselt määratletud aineid ja tundmatu või muutuva koostisega aineid, kompleksseid reaktsioonisaadusi ja bioloogilist päritolu materjale, polümeere ja homolooge) (edaspidi „ainerühm“) vastab määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 57 punktis f sätestatud kriteeriumidele ja on loetletud kõnealuse määruse XIV lisas.

| (3) | Ainerühma kasutamise taotluste esitamise tähtaeg oli 4. juulil 2019 ja sulgemiskuupäevaks on määratud 4. jaanuar 2021. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 56 lõikele 1 ei ole ainerühma kasutamine pärast sulgemiskuupäeva lubatud, välja arvatud juhul, kui konkreetse kasutusala jaoks on antud autoriseering, konkreetse kasutusala autoriseerimise taotlus on esitatud enne taotluste esitamise tähtaja lõppu, kuid otsust taotluse kohta ei ole veel tehtud, või kasutusala suhtes on tehtud erand vastavalt kõnealusele määrusele. |
| --- | --- |

(3)

Ainerühma kasutamise taotluste esitamise tähtaeg oli 4. juulil 2019 ja sulgemiskuupäevaks on määratud 4. jaanuar 2021. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 56 lõikele 1 ei ole ainerühma kasutamine pärast sulgemiskuupäeva lubatud, välja arvatud juhul, kui konkreetse kasutusala jaoks on antud autoriseering, konkreetse kasutusala autoriseerimise taotlus on esitatud enne taotluste esitamise tähtaja lõppu, kuid otsust taotluse kohta ei ole veel tehtud, või kasutusala suhtes on tehtud erand vastavalt kõnealusele määrusele.

| (4) | COVID-19 pandeemia on tekitanud enneolematu rahvatervisealase hädaolukorra. Peale selle on liikmesriikides COVID-19 leviku piiramiseks võetud meetmed põhjustanud suuri häireid nii riikide kui ka kogu liidu majanduses. |
| --- | --- |

(4)

COVID-19 pandeemia on tekitanud enneolematu rahvatervisealase hädaolukorra. Peale selle on liikmesriikides COVID-19 leviku piiramiseks võetud meetmed põhjustanud suuri häireid nii riikide kui ka kogu liidu majanduses.

| (5) | Praegu töötatakse välja võimalikke raviviise ja vaktsiine COVID-19 vastu võitlemiseks. Ainerühma kasutatakse COVID-19 diagnoosimiseks ja selleks vajalike töövahendite tootmiseks. Praegu kasutatakse seda in vitro diagnostikakomplektide tootmiseks. Ainerühma kasutatakse ka COVID-19 vastu võitlemiseks vajalike vaktsiinide väljatöötamisel ja eeldatavasti läheb seda vaja ka nende tootmiseks. Välistada ei saa ainerühma kasutamist ka COVID-19 vastu võitlemiseks vajalike ravimite toimeainete ja ravimivormide väljatöötamisel ja tootmisel. |
| --- | --- |

(5)

Praegu töötatakse välja võimalikke raviviise ja vaktsiine COVID-19 vastu võitlemiseks. Ainerühma kasutatakse COVID-19 diagnoosimiseks ja selleks vajalike töövahendite tootmiseks. Praegu kasutatakse seda in vitro diagnostikakomplektide tootmiseks. Ainerühma kasutatakse ka COVID-19 vastu võitlemiseks vajalike vaktsiinide väljatöötamisel ja eeldatavasti läheb seda vaja ka nende tootmiseks. Välistada ei saa ainerühma kasutamist ka COVID-19 vastu võitlemiseks vajalike ravimite toimeainete ja ravimivormide väljatöötamisel ja tootmisel.

| (6) | Praeguses rahvatervise hädaolukorras on liidu jaoks väga oluline, et liidus saaks võimalikult kiiresti välja töötada, toota, kättesaadavaks teha ja kasutada ohutuid ja tõhusaid ravimeid ning ohutuid meditsiiniseadmeid ja meditsiiniseadmete abiseadmeid, mis sobivad COVID-19 diagnoosimiseks, raviks või ennetamiseks. |
| --- | --- |

(6)

Praeguses rahvatervise hädaolukorras on liidu jaoks väga oluline, et liidus saaks võimalikult kiiresti välja töötada, toota, kättesaadavaks teha ja kasutada ohutuid ja tõhusaid ravimeid ning ohutuid meditsiiniseadmeid ja meditsiiniseadmete abiseadmeid, mis sobivad COVID-19 diagnoosimiseks, raviks või ennetamiseks.

| (7) | Kuna aga taotluste esitamise tähtaeg lõppes 4. juulil 2019 ehk enne COVID-19 pandeemia algust, ei olnud enne seda kuupäeva võimalik esitada autoriseeringutaotlusi ainerühma kasutamiseks COVID-19 diagnoosimiseks, raviks või ennetamiseks ning seetõttu ei saa sellist kasutamist pärast sulgemiskuupäeva seaduslikult jätkata. |
| --- | --- |

(7)

Kuna aga taotluste esitamise tähtaeg lõppes 4. juulil 2019 ehk enne COVID-19 pandeemia algust, ei olnud enne seda kuupäeva võimalik esitada autoriseeringutaotlusi ainerühma kasutamiseks COVID-19 diagnoosimiseks, raviks või ennetamiseks ning seetõttu ei saa sellist kasutamist pärast sulgemiskuupäeva seaduslikult jätkata.

| (8) | Seetõttu on äärmiselt oluline tagada, et rahvatervise kaitsmise olulise meetmena oleks ka pärast määruse (EÜ) nr 1907/2006 XIV lisas sätestatud sulgemiskuupäeva võimalik ainerühma kasutada ravimite, meditsiiniseadmete ja meditsiiniseadmete abiseadmete, sealhulgas in vitro diagnostikameditsiiniseadmete uurimiseks, väljatöötamiseks ja tootmiseks ning sellistes meditsiiniseadmetes või abiseadmetes COVID-19 diagnoosimise, ravi või ennetamise eesmärgil. |
| --- | --- |

(8)

Seetõttu on äärmiselt oluline tagada, et rahvatervise kaitsmise olulise meetmena oleks ka pärast määruse (EÜ) nr 1907/2006 XIV lisas sätestatud sulgemiskuupäeva võimalik ainerühma kasutada ravimite, meditsiiniseadmete ja meditsiiniseadmete abiseadmete, sealhulgas in vitro diagnostikameditsiiniseadmete uurimiseks, väljatöötamiseks ja tootmiseks ning sellistes meditsiiniseadmetes või abiseadmetes COVID-19 diagnoosimise, ravi või ennetamise eesmärgil.

| (9) | Peale selle aitaks ainerühma kõnealustel konkreetsetel eesmärkidel kasutamise lubamine ka pärast 4. jaanuari 2021 kaasa ELi COVID-19 vaktsiinide strateegia (2) eesmärkide saavutamisele. |
| --- | --- |

(9)

Peale selle aitaks ainerühma kõnealustel konkreetsetel eesmärkidel kasutamise lubamine ka pärast 4. jaanuari 2021 kaasa ELi COVID-19 vaktsiinide strateegia (2) eesmärkide saavutamisele.

| (10) | Seepärast on asjakohane pikendada taotluste esitamise tähtaega ja lükata edasi sulgemiskuupäeva, mis on ainerühmale määratud seoses selle kasutamisega ravimite, meditsiiniseadmete või meditsiiniseadmete abiseadmete, sealhulgas in vitro diagnostikameditsiiniseadmete uurimiseks, väljatöötamiseks ja tootmiseks COVID-19 diagnoosimise, ravi või ennetamise eesmärgil või kasutamisega sellistes meditsiiniseadmetes või abiseadmetes. Taotluste esitamise tähtaja pikendamine kuni 18 kuuni pärast käesoleva määruse jõustumist on vajalik selleks, et võimaldada kõnealuste kasutusalade autoriseerimise taotluste koostamist, ning samamoodi on asjakohane lükata sulgemiskuupäev edasi 36 kuuni pärast määruse jõustumist. |
| --- | --- |

(10)

Seepärast on asjakohane pikendada taotluste esitamise tähtaega ja lükata edasi sulgemiskuupäeva, mis on ainerühmale määratud seoses selle kasutamisega ravimite, meditsiiniseadmete või meditsiiniseadmete abiseadmete, sealhulgas in vitro diagnostikameditsiiniseadmete uurimiseks, väljatöötamiseks ja tootmiseks COVID-19 diagnoosimise, ravi või ennetamise eesmärgil või kasutamisega sellistes meditsiiniseadmetes või abiseadmetes. Taotluste esitamise tähtaja pikendamine kuni 18 kuuni pärast käesoleva määruse jõustumist on vajalik selleks, et võimaldada kõnealuste kasutusalade autoriseerimise taotluste koostamist, ning samamoodi on asjakohane lükata sulgemiskuupäev edasi 36 kuuni pärast määruse jõustumist.

| (11) | Määrust (EÜ) nr 1907/2006 tuleks seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(11)

Määrust (EÜ) nr 1907/2006 tuleks seepärast vastavalt muuta.

| (12) | Kuna ainerühma kasutamise taotluste esitamise tähtaeg möödus juba enne COVID-19 puhangu algust, peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti ja olema tagasiulatuvalt kohaldatav alates 4. juulist 2019, et vältida lünkade tekkimist ajavahemikku, mille jooksul saab korrektselt esitada taotlusi ravimite, meditsiiniseadmete või meditsiiniseadmete abiseadmete, sealhulgas in vitro diagnostikameditsiiniseadmete uurimiseks, väljatöötamiseks ja tootmiseks COVID-19 diagnoosimise, ravi või ennetamise eesmärgil või kasutamiseks sellistes meditsiiniseadmetes või abiseadmetes, ning tagada seeläbi nende kasutusalade vastavus määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 56 lõike 1 punktile d. Peale selle peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti ja seda tuleks kohaldada tagasiulatuvalt, et tagada ainerühma kasutamise jätkumine samade kasutusalade puhul pärast 4. jaanuari 2021. |
| --- | --- |

(12)

Kuna ainerühma kasutamise taotluste esitamise tähtaeg möödus juba enne COVID-19 puhangu algust, peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti ja olema tagasiulatuvalt kohaldatav alates 4. juulist 2019, et vältida lünkade tekkimist ajavahemikku, mille jooksul saab korrektselt esitada taotlusi ravimite, meditsiiniseadmete või meditsiiniseadmete abiseadmete, sealhulgas in vitro diagnostikameditsiiniseadmete uurimiseks, väljatöötamiseks ja tootmiseks COVID-19 diagnoosimise, ravi või ennetamise eesmärgil või kasutamiseks sellistes meditsiiniseadmetes või abiseadmetes, ning tagada seeläbi nende kasutusalade vastavus määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 56 lõike 1 punktile d. Peale selle peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti ja seda tuleks kohaldada tagasiulatuvalt, et tagada ainerühma kasutamise jätkumine samade kasutusalade puhul pärast 4. jaanuari 2021.

| (13) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 133 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 133 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1907/2006 XIV lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 4. juulist 2019.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. detsember 2020

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 17. juuni 2020. aasta teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule ja Euroopa Investeerimispangale – ELi strateegia COVID-19 vaktsiinide kohta, COM(2020) 245 final.

2

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 1907/2006 XIV lisa tabelis muudetakse kannet nr 42, mis käsitleb 4-(1,1,3,3-tetrametüülbutüül)-fenooli, etoksüülitud (hõlmab täpselt määratletud aineid ja UVCB-aineid, polümeere ja homolooge), järgmiselt:

| 1) | 4. veeru „Taotluse esitamise tähtaeg“ tekst asendatakse järgmisega:






  „a) | 4. juuli 2019*; |
| --- | --- | --- |

1)

4. veeru „Taotluse esitamise tähtaeg“ tekst asendatakse järgmisega:

„a)

4. juuli 2019*;

| b) | erandina punktist a: 22. juuni 2022 järgmiste kasutusalade puhul:






  — | direktiivi 2001/83/EÜ kohaldamisalasse kuuluvate ravimite või direktiivi 93/42/EMÜ, määruse (EL) 2017/745, direktiivi 98/79/EÜ või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/746 ((**)) kohaldamisalasse kuuluvate meditsiiniseadmete või meditsiiniseadmete abiseadmete uurimine, väljatöötamine ja tootmine, eesmärgiga kasutada neid koroonaviirushaiguse (COVID-19) diagnoosimiseks, raviks või ennetamiseks; |
| --- | --- | --- |

b)

erandina punktist a: 22. juuni 2022 järgmiste kasutusalade puhul:

—

direktiivi 2001/83/EÜ kohaldamisalasse kuuluvate ravimite või direktiivi 93/42/EMÜ, määruse (EL) 2017/745, direktiivi 98/79/EÜ või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/746 ((**)) kohaldamisalasse kuuluvate meditsiiniseadmete või meditsiiniseadmete abiseadmete uurimine, väljatöötamine ja tootmine, eesmärgiga kasutada neid koroonaviirushaiguse (COVID-19) diagnoosimiseks, raviks või ennetamiseks;

| — | direktiivi 93/42/EMÜ, määruse (EL) 2017/745, direktiivi 98/79/EÜ või määruse (EL) 2017/746 kohaldamisalasse kuuluvates meditsiiniseadmetes või meditsiiniseadmete abiseadmetes COVID-19 diagnoosimiseks, raviks või ennetamiseks. |
| --- | --- |

—

direktiivi 93/42/EMÜ, määruse (EL) 2017/745, direktiivi 98/79/EÜ või määruse (EL) 2017/746 kohaldamisalasse kuuluvates meditsiiniseadmetes või meditsiiniseadmete abiseadmetes COVID-19 diagnoosimiseks, raviks või ennetamiseks.

((**))  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2017. aasta määrus (EL) 2017/746 in vitro diagnostikameditsiiniseadmete kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 98/79/EÜ ja komisjoni otsus 2010/227/EL (ELT L 117, 5.5.2017, lk 176).“;"

| 2) | 5. veeru „Sulgemiskuupäev“ tekst asendatakse järgmisega:






  „a) | 4. jaanuar 2021**; |
| --- | --- | --- |

2)

5. veeru „Sulgemiskuupäev“ tekst asendatakse järgmisega:

„a)

4. jaanuar 2021**;

| b) | erandina punktist a: 22. detsember 2023 järgmiste kasutusalade puhul:






  — | direktiivi 2001/83/EÜ kohaldamisalasse kuuluvate ravimite või direktiivi 93/42/EMÜ, määruse (EL) 2017/745, direktiivi 98/79/EÜ või määruse (EL) 2017/746 kohaldamisalasse kuuluvate meditsiiniseadmete või meditsiiniseadmete abiseadmete uurimine, väljatöötamine ja tootmine, eesmärgiga kasutada neid COVID-19 diagnoosimiseks, raviks või ennetamiseks; |
| --- | --- | --- |

b)

erandina punktist a: 22. detsember 2023 järgmiste kasutusalade puhul:

—

direktiivi 2001/83/EÜ kohaldamisalasse kuuluvate ravimite või direktiivi 93/42/EMÜ, määruse (EL) 2017/745, direktiivi 98/79/EÜ või määruse (EL) 2017/746 kohaldamisalasse kuuluvate meditsiiniseadmete või meditsiiniseadmete abiseadmete uurimine, väljatöötamine ja tootmine, eesmärgiga kasutada neid COVID-19 diagnoosimiseks, raviks või ennetamiseks;

| — | direktiivi 93/42/EMÜ, määruse (EL) 2017/745, direktiivi 98/79/EÜ või määruse (EL) 2017/746 kohaldamisalasse kuuluvates meditsiiniseadmetes või meditsiiniseadmete abiseadmetes COVID-19 diagnoosimiseks, raviks või ennetamiseks.“ |
| --- | --- |

—

direktiivi 93/42/EMÜ, määruse (EL) 2017/745, direktiivi 98/79/EÜ või määruse (EL) 2017/746 kohaldamisalasse kuuluvates meditsiiniseadmetes või meditsiiniseadmete abiseadmetes COVID-19 diagnoosimiseks, raviks või ennetamiseks.“

---

((**))  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2017. aasta määrus (EL) 2017/746 in vitro diagnostikameditsiiniseadmete kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 98/79/EÜ ja komisjoni otsus 2010/227/EL (ELT L 117, 5.5.2017, lk 176).“;“

---

| 21.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 431/42 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 431/42

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/2161,

18. detsember 2020,

millega algatatakse uurimine, milles käsitletakse Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate alumiiniumfooliumi rullide impordi suhtes rakendusmäärusega (EL) 2019/915 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest võimalikku kõrvalehoidmist Tai kaudu lähetatud impordi vahendusel, olenemata sellest, kas kõnealused tooted on deklareeritud Taist pärinevana või mitte, ning kehtestatakse sellele impordile registreerimisnõue

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artikli 13 lõiget 3 ja artikli 14 lõiget 5,

olles teavitanud liikmesriike

ning arvestades järgmist:

A.   TAOTLUS

TAOTLUS

| (1) | Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) on saanud alusmääruse artikli 13 lõike 3 ja artikli 14 lõike 5 kohase taotluse uurida võimalikku kõrvalehoidmist teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate alumiiniumfooliumi rullide impordile kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest ja kehtestada nõue teatavate Taist lähetatud alumiiniumfooliumi rullide import registreerida olenemata sellest, kas see on deklareeritud Taist pärinevana või mitte. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) on saanud alusmääruse artikli 13 lõike 3 ja artikli 14 lõike 5 kohase taotluse uurida võimalikku kõrvalehoidmist teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate alumiiniumfooliumi rullide impordile kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest ja kehtestada nõue teatavate Taist lähetatud alumiiniumfooliumi rullide import registreerida olenemata sellest, kas see on deklareeritud Taist pärinevana või mitte.

| (2) | Taotlus esitati 9. novembril 2020. Taotluse esitaja soovis jääda anonüümseks ning esitas taotluses selle kohta nõuetekohased põhjendused. Komisjon on seisukohal, et taotluse esitaja isiku konfidentsiaalsuse tagamise põhjendused on piisavad. |
| --- | --- |

(2)

Taotlus esitati 9. novembril 2020. Taotluse esitaja soovis jääda anonüümseks ning esitas taotluses selle kohta nõuetekohased põhjendused. Komisjon on seisukohal, et taotluse esitaja isiku konfidentsiaalsuse tagamise põhjendused on piisavad.

B.   TOODE

TOODE

| (3) | Võimaliku kõrvalehoidmisega seotud toode on Hiina Rahvavabariigist pärit alumiiniumfoolium paksusega 0,007–0,021 mm, aluskihita, pärast valtsimist muul viisil töötlemata, kohrutatud või mitte, kergekaaluliste rullidena, mille kaal ei ületa 10 kg ja mis komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/915 (2) jõustumise kuupäeval kuulus CN-koodide 7607 11 11 ja ex 7607 19 10 (TARICi koodid 7607111110 ja 7607191010) alla (edaspidi „vaatlusalune toode“). Selle toote suhtes juba kohaldatakse meetmeid. |
| --- | --- |

(3)

Võimaliku kõrvalehoidmisega seotud toode on Hiina Rahvavabariigist pärit alumiiniumfoolium paksusega 0,007–0,021 mm, aluskihita, pärast valtsimist muul viisil töötlemata, kohrutatud või mitte, kergekaaluliste rullidena, mille kaal ei ületa 10 kg ja mis komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/915 (2) jõustumise kuupäeval kuulus CN-koodide 7607 11 11 ja ex 7607 19 10 (TARICi koodid 7607111110 ja 7607191010) alla (edaspidi „vaatlusalune toode“). Selle toote suhtes juba kohaldatakse meetmeid.

2

| (4) | Uuritav toode on Taist lähetatud toode, mis on sama, mis eelmises põhjenduses määratletud toode, mille CN-koodid on ex 7607 11 11 ja ex 7607 19 10, olenemata sellest, kas see on deklareeritud Taist pärinevana või mitte (TARICi koodid 7607111111 ja 7607191011) (edaspidi „uuritav toode“). |
| --- | --- |

(4)

Uuritav toode on Taist lähetatud toode, mis on sama, mis eelmises põhjenduses määratletud toode, mille CN-koodid on ex 7607 11 11 ja ex 7607 19 10, olenemata sellest, kas see on deklareeritud Taist pärinevana või mitte (TARICi koodid 7607111111 ja 7607191011) (edaspidi „uuritav toode“).

C.   KEHTIVAD MEETMED

KEHTIVAD MEETMED

| (5) | Kehtivad meetmed, millest väidetavalt kõrvale hoitakse, on dumpinguvastased meetmed, mis on kehtestatud rakendusmäärusega (EL) 2019/915 (edaspidi „kehtivad meetmed“). |
| --- | --- |

(5)

Kehtivad meetmed, millest väidetavalt kõrvale hoitakse, on dumpinguvastased meetmed, mis on kehtestatud rakendusmäärusega (EL) 2019/915 (edaspidi „kehtivad meetmed“).

D.   UURIMISE ALGATAMISE PÕHJUSED

UURIMISE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (6) | Taotlus sisaldab piisavalt tõendeid selle kohta, et vaatlusaluse toote importimisel hoitakse kõrvale uuritava toote impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest. |
| --- | --- |

(6)

Taotlus sisaldab piisavalt tõendeid selle kohta, et vaatlusaluse toote importimisel hoitakse kõrvale uuritava toote impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest.

| (7) | Taotluses esitatud tõendid annavad tunnistust järgmisest. |
| --- | --- |

(7)

Taotluses esitatud tõendid annavad tunnistust järgmisest.

| (8) | Pärast vaatlusalusele tootele dumpinguvastaste meetmete kehtestamist on kaubanduse struktuur Hiina Rahvavabariigist ja Taist liitu suunduva ekspordi osas oluliselt muutunud. |
| --- | --- |

(8)

Pärast vaatlusalusele tootele dumpinguvastaste meetmete kehtestamist on kaubanduse struktuur Hiina Rahvavabariigist ja Taist liitu suunduva ekspordi osas oluliselt muutunud.

| (9) | Muutus näib seisnevat selles, et vaatlusalust toodet lähetatakse liitu Tai kaudu pärast Tais kokkupanekut. Tõendite kohaselt on Tais kokkupaneku puhul tegemist meetmetest kõrvalehoidmisega, kuna seda hakati kasutama või selle kasutamine suurenes oluliselt pärast dumpinguvastase uurimise algatamisest või siis vahetult enne seda. Seejuures moodustavad kokkupanekuks kasutatavad Hiina Rahvavabariigist pärit osad üle 60 % kokkupandud toote koguväärtusest, kokkupanemise käigus lisandunud väärtus aga jääb alla 25 % tootmiskuludest. |
| --- | --- |

(9)

Muutus näib seisnevat selles, et vaatlusalust toodet lähetatakse liitu Tai kaudu pärast Tais kokkupanekut. Tõendite kohaselt on Tais kokkupaneku puhul tegemist meetmetest kõrvalehoidmisega, kuna seda hakati kasutama või selle kasutamine suurenes oluliselt pärast dumpinguvastase uurimise algatamisest või siis vahetult enne seda. Seejuures moodustavad kokkupanekuks kasutatavad Hiina Rahvavabariigist pärit osad üle 60 % kokkupandud toote koguväärtusest, kokkupanemise käigus lisandunud väärtus aga jääb alla 25 % tootmiskuludest.

| (10) | Tõenditest selgub seegi, et eespool kirjeldatud võtete kasutamise tõttu on vähenenud kehtivate dumpinguvastaste meetmete parandav mõju vaatlusaluse toote impordi kogusele ja hinnale. Paistab, et ELi turule on jõudnud suured kogused imporditud uuritavat toodet. Piisavalt on tõendatud see, et uuritavat toodet imporditakse kahjustavate hindadega. |
| --- | --- |

(10)

Tõenditest selgub seegi, et eespool kirjeldatud võtete kasutamise tõttu on vähenenud kehtivate dumpinguvastaste meetmete parandav mõju vaatlusaluse toote impordi kogusele ja hinnale. Paistab, et ELi turule on jõudnud suured kogused imporditud uuritavat toodet. Piisavalt on tõendatud see, et uuritavat toodet imporditakse kahjustavate hindadega.

| (11) | Lisaks selgub tõenditest, et võrreldes varem kindlaksmääratud normaalväärtusega eksporditi uuritavat toodet dumpinguhinnaga. |
| --- | --- |

(11)

Lisaks selgub tõenditest, et võrreldes varem kindlaksmääratud normaalväärtusega eksporditi uuritavat toodet dumpinguhinnaga.

| (12) | Kui uurimise käigus tuvastatakse peale eespool mainitute veel muid alusmääruse artikliga 13 hõlmatud kõrvalehoidmisvõtteid, võidakse uurida ka neid. |
| --- | --- |

(12)

Kui uurimise käigus tuvastatakse peale eespool mainitute veel muid alusmääruse artikliga 13 hõlmatud kõrvalehoidmisvõtteid, võidakse uurida ka neid.

E.   MENETLUS

MENETLUS

| (13) | Eespool esitatut arvesse võttes on komisjon jõudnud järeldusele, et on olemas piisavalt tõendeid põhjendamaks uurimise algatamist vastavalt alusmääruse artikli 13 lõikele 3 ja kehtestamaks uuritava toote impordi suhtes registreerimisnõuet vastavalt alusmääruse artikli 14 lõikele 5. |
| --- | --- |

(13)

Eespool esitatut arvesse võttes on komisjon jõudnud järeldusele, et on olemas piisavalt tõendeid põhjendamaks uurimise algatamist vastavalt alusmääruse artikli 13 lõikele 3 ja kehtestamaks uuritava toote impordi suhtes registreerimisnõuet vastavalt alusmääruse artikli 14 lõikele 5.

| (14) | Selleks et käesolev uurimine saaks vajalikku teavet, peaksid kõik huvitatud isikud komisjoniga ühendust võtma viivitamata ja igal juhul mitte hiljem kui käesoleva määruse artikli 3 lõikes 2 nimetatud tähtpäevaks. Käesoleva määruse artikli 3 lõikes 2 nimetatud tähtaeg kehtib kõigi huvitatud isikute suhtes. Vastavalt vajadusele võib teavet taotleda ka liidu tootmisharult. |
| --- | --- |

(14)

Selleks et käesolev uurimine saaks vajalikku teavet, peaksid kõik huvitatud isikud komisjoniga ühendust võtma viivitamata ja igal juhul mitte hiljem kui käesoleva määruse artikli 3 lõikes 2 nimetatud tähtpäevaks. Käesoleva määruse artikli 3 lõikes 2 nimetatud tähtaeg kehtib kõigi huvitatud isikute suhtes. Vastavalt vajadusele võib teavet taotleda ka liidu tootmisharult.

| (15) | Tai ja Hiina Rahvavabariigi ametiasutusi teavitatakse uurimise algatamisest. |
| --- | --- |

(15)

Tai ja Hiina Rahvavabariigi ametiasutusi teavitatakse uurimise algatamisest.

a)   Teabe kogumine ja ärakuulamine

Teabe kogumine ja ärakuulamine

| (16) | Huvitatud isikutel, sealhulgas liidu tootmisharu esindajatel, importijatel ja kõigil asjaomastel ühendustel, palutakse teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja esitada asjakohased tõendid artikli 3 lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul. Lisaks sellele võib komisjon huvitatud isikud ära kuulata, kui nad esitavad kirjaliku taotluse, millest selgub, et neil on selleks konkreetsed põhjused. |
| --- | --- |

(16)

Huvitatud isikutel, sealhulgas liidu tootmisharu esindajatel, importijatel ja kõigil asjaomastel ühendustel, palutakse teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja esitada asjakohased tõendid artikli 3 lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul. Lisaks sellele võib komisjon huvitatud isikud ära kuulata, kui nad esitavad kirjaliku taotluse, millest selgub, et neil on selleks konkreetsed põhjused.

b)   Meetmetest vabastamise taotlused

Meetmetest vabastamise taotlused

| (17) | Alusmääruse artikli 13 lõike 4 kohaselt võib uuritava toote impordi vabastada meetmetest, kui importimisel ei hoita meetmetest kõrvale. |
| --- | --- |

(17)

Alusmääruse artikli 13 lõike 4 kohaselt võib uuritava toote impordi vabastada meetmetest, kui importimisel ei hoita meetmetest kõrvale.

| (18) | Kuna võimalik kõrvalehoidmine toimub väljaspool liitu, võib vastavalt alusmääruse artikli 13 lõikele 4 võimaldada vabastus Tais uuritava toote tootjatele, kes suudavad tõendada, et nad ei tegele alusmääruse artikli 13 lõikes 1 ja artikli 13 lõikes 2 määratletud meetmetest kõrvalehoidmisega. Sellisest vabastamisest huvitatud tootjad peaksid endast teatama käesoleva määruse artikli 3 lõikes 1 sätestatud tähtaja jooksul. Hiina Rahvavabariigi eksportivatele tootjatele mõeldud küsimustik, Tai eksportivatele tootjatele mõeldud vabastamistaotluse küsimustiku vorm ja ELi importijatele mõeldud küsimustikud on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil: https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2503. Küsimustikule tuleb vastata käesoleva määruse artikli 3 lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(18)

Kuna võimalik kõrvalehoidmine toimub väljaspool liitu, võib vastavalt alusmääruse artikli 13 lõikele 4 võimaldada vabastus Tais uuritava toote tootjatele, kes suudavad tõendada, et nad ei tegele alusmääruse artikli 13 lõikes 1 ja artikli 13 lõikes 2 määratletud meetmetest kõrvalehoidmisega. Sellisest vabastamisest huvitatud tootjad peaksid endast teatama käesoleva määruse artikli 3 lõikes 1 sätestatud tähtaja jooksul. Hiina Rahvavabariigi eksportivatele tootjatele mõeldud küsimustik, Tai eksportivatele tootjatele mõeldud vabastamistaotluse küsimustiku vorm ja ELi importijatele mõeldud küsimustikud on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil: https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2503. Küsimustikule tuleb vastata käesoleva määruse artikli 3 lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul.

F.   REGISTREERIMINE

REGISTREERIMINE

| (19) | Vastavalt alusmääruse artikli 14 lõikele 5 kehtestatakse uuritava toote impordi registreerimise nõue, millega soovitakse tagada, et kui uurimise tulemusena tehakse kindlaks meetmetest kõrvalehoidmine, siis saab dumpinguvastase tollimaksu summas, mis ei ületa komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/915 kehtestatud jääktollimaksu, sisse nõuda alates kuupäevast, mil impordi registreerimise nõue kehtima hakkas. |
| --- | --- |

(19)

Vastavalt alusmääruse artikli 14 lõikele 5 kehtestatakse uuritava toote impordi registreerimise nõue, millega soovitakse tagada, et kui uurimise tulemusena tehakse kindlaks meetmetest kõrvalehoidmine, siis saab dumpinguvastase tollimaksu summas, mis ei ületa komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/915 kehtestatud jääktollimaksu, sisse nõuda alates kuupäevast, mil impordi registreerimise nõue kehtima hakkas.

G.   TÄHTAJAD

TÄHTAJAD

| (20) | Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks kehtestada tähtajad, mille jooksul:






  — | huvitatud isikud saavad endast komisjonile teada anda, vastata küsimustikule, esitada kirjalikud seisukohad ja anda muud teavet, mida tuleks uurimisel arvesse võtta; |
| --- | --- | --- |

(20)

Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks kehtestada tähtajad, mille jooksul:

—

huvitatud isikud saavad endast komisjonile teada anda, vastata küsimustikule, esitada kirjalikud seisukohad ja anda muud teavet, mida tuleks uurimisel arvesse võtta;

| — | Tai tootjad saavad taotleda vabastamist impordi registreerimisest või meetmetest; |
| --- | --- |

—

Tai tootjad saavad taotleda vabastamist impordi registreerimisest või meetmetest;

| — | huvitatud isikud saavad esitada kirjaliku taotluse, et komisjon neid ära kuulaks. |
| --- | --- |

—

huvitatud isikud saavad esitada kirjaliku taotluse, et komisjon neid ära kuulaks.

| (21) | Tähelepanu juhitakse asjaolule, et alusmääruses sätestatud menetlusõiguste kasutamiseks peavad isikud endast teada andma käesoleva määruse artiklis 3 sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(21)

Tähelepanu juhitakse asjaolule, et alusmääruses sätestatud menetlusõiguste kasutamiseks peavad isikud endast teada andma käesoleva määruse artiklis 3 sätestatud tähtaja jooksul.

H.   KOOSTÖÖST KEELDUMINE

KOOSTÖÖST KEELDUMINE

| (22) | Kui huvitatud isik keeldub andmast juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita vajalikku teavet ettenähtud tähtaja jooksul või takistab uurimist oluliselt, võib vastavalt alusmääruse artiklile 18 nii positiivsed kui ka negatiivsed järeldused teha kättesaadavate faktide põhjal. |
| --- | --- |

(22)

Kui huvitatud isik keeldub andmast juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita vajalikku teavet ettenähtud tähtaja jooksul või takistab uurimist oluliselt, võib vastavalt alusmääruse artiklile 18 nii positiivsed kui ka negatiivsed järeldused teha kättesaadavate faktide põhjal.

| (23) | Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud väära või eksitavat teavet, siis jäetakse selline teave arvesse võtmata ja võidakse lähtuda kättesaadavatest faktidest vastavalt alusmääruse artiklile 18. |
| --- | --- |

(23)

Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud väära või eksitavat teavet, siis jäetakse selline teave arvesse võtmata ja võidakse lähtuda kättesaadavatest faktidest vastavalt alusmääruse artiklile 18.

| (24) | Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning kui järeldused põhinevad seetõttu kättesaadavatel faktidel vastavalt alusmääruse artiklile 18, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral. |
| --- | --- |

(24)

Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning kui järeldused põhinevad seetõttu kättesaadavatel faktidel vastavalt alusmääruse artiklile 18, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral.

I.   UURIMISE AJAKAVA

UURIMISE AJAKAVA

| (25) | Uurimine viiakse lõpule alusmääruse artikli 13 lõike 3 kohaselt üheksa kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist. |
| --- | --- |

(25)

Uurimine viiakse lõpule alusmääruse artikli 13 lõike 3 kohaselt üheksa kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

J.   ISIKUANDMETE TÖÖTLEMINE

ISIKUANDMETE TÖÖTLEMINE

| (26) | Uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1725 (3). |
| --- | --- |

(26)

Uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1725 (3).

3

| (27) | Isikuandmete kaitset käsitlev teade, milles teavitatakse kõiki isikuid komisjoni kaubanduse kaitsemeetmete raames toimuvast isikuandmete töötlemisest, on kättesaadav kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil: http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing-markets/trade-defence/. |
| --- | --- |

(27)

Isikuandmete kaitset käsitlev teade, milles teavitatakse kõiki isikuid komisjoni kaubanduse kaitsemeetmete raames toimuvast isikuandmete töötlemisest, on kättesaadav kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil: http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing-markets/trade-defence/.

K.   ÄRAKUULAMISE EEST VASTUTAV AMETNIK

ÄRAKUULAMISE EEST VASTUTAV AMETNIK

| (28) | Huvitatud isikud võivad taotleda kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik tegeleb toimikule juurdepääsu taotlustega, vaidlustega dokumentide konfidentsiaalsuse üle, tähtaegade pikendamise taotlustega ja muude menetluse käigus esitatavate taotlustega, mis käsitlevad huvitatud isikute ja kolmandate isikute kaitseõigust. |
| --- | --- |

(28)

Huvitatud isikud võivad taotleda kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik tegeleb toimikule juurdepääsu taotlustega, vaidlustega dokumentide konfidentsiaalsuse üle, tähtaegade pikendamise taotlustega ja muude menetluse käigus esitatavate taotlustega, mis käsitlevad huvitatud isikute ja kolmandate isikute kaitseõigust.

| (29) | Ärakuulamise eest vastutav ametnik võib korraldada ärakuulamisi ning tegutseda huvitatud isiku(te) ja komisjoni talituste vahendajana, tagamaks, et huvitatud isikud saaksid oma kaitseõigust täielikult kasutada. Taotlus saada ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ära kuulatud tuleks esitada kirjalikult ja peab sisaldama põhjendust. Ärakuulamise eest vastutav ametnik analüüsib taotluse põhjendusi. Ärakuulamine tuleks korraldada üksnes juhul, kui komisjoni talitustega ei ole küsimusi õigeaegselt lahendatud. |
| --- | --- |

(29)

Ärakuulamise eest vastutav ametnik võib korraldada ärakuulamisi ning tegutseda huvitatud isiku(te) ja komisjoni talituste vahendajana, tagamaks, et huvitatud isikud saaksid oma kaitseõigust täielikult kasutada. Taotlus saada ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ära kuulatud tuleks esitada kirjalikult ja peab sisaldama põhjendust. Ärakuulamise eest vastutav ametnik analüüsib taotluse põhjendusi. Ärakuulamine tuleks korraldada üksnes juhul, kui komisjoni talitustega ei ole küsimusi õigeaegselt lahendatud.

| (30) | Taotlus tuleb esitada aegsasti ja viivitamata, et mitte takistada menetluse nõuetekohast kulgu. See tähendab, et huvitatud isikutel tuleb taotleda ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist võimalikult peatselt pärast sellist sekkumist õigustava juhtumi esinemist. Põhimõtteliselt kohaldatakse käesoleva määruse artikli 3 lõikes 3 esitatud tähtaegu, mis on ette nähtud komisjoni talitustes ärakuulamise taotlemiseks, mutatis mutandis ka ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ärakuulamise taotlemisel. Kui ärakuulamistaotlust ei esitata nende tähtaegade jooksul, vaatab ärakuulamise eest vastutav ametnik läbi taotluse hilisema esitamise põhjuse ning tõstatatud küsimuste laadi ja nende mõju kaitseõigusele, võttes nõuetekohaselt arvesse uurimise head haldamist ja õigeaegset lõpuleviimist. |
| --- | --- |

(30)

Taotlus tuleb esitada aegsasti ja viivitamata, et mitte takistada menetluse nõuetekohast kulgu. See tähendab, et huvitatud isikutel tuleb taotleda ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist võimalikult peatselt pärast sellist sekkumist õigustava juhtumi esinemist. Põhimõtteliselt kohaldatakse käesoleva määruse artikli 3 lõikes 3 esitatud tähtaegu, mis on ette nähtud komisjoni talitustes ärakuulamise taotlemiseks, mutatis mutandis ka ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ärakuulamise taotlemisel. Kui ärakuulamistaotlust ei esitata nende tähtaegade jooksul, vaatab ärakuulamise eest vastutav ametnik läbi taotluse hilisema esitamise põhjuse ning tõstatatud küsimuste laadi ja nende mõju kaitseõigusele, võttes nõuetekohaselt arvesse uurimise head haldamist ja õigeaegset lõpuleviimist.

mutatis mutandis

| (31) | Lisateave ja kontaktandmed on huvitatud isikutele kättesaadavad kaubanduse peadirektoraadis ärakuulamise eest vastutava ametniku veebisaidil: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/, |
| --- | --- |

(31)

Lisateave ja kontaktandmed on huvitatud isikutele kättesaadavad kaubanduse peadirektoraadis ärakuulamise eest vastutava ametniku veebisaidil: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Algatatakse määruse (EL) 2016/1036 artikli 13 lõike 3 kohane uurimine, et selgitada välja, kas Taist lähetatud alumiiniumfooliumi paksusega 0,007–0,021 mm, aluskihita, pärast valtsimist muul viisil töötlemata, kohrutatud või mitte, kergekaaluliste rullidena, mille kaal ei ületa 10 kg ja mis praegu kuulub CN-koodide 7607 11 11 ja ex 7607 19 10 alla, olenemata sellest, kas see on deklareeritud Taist pärinevana või mitte (TARICi koodid 7607111111 ja 7607191011), imporditakse, hoides kõrvale rakendusmäärusega (EL) 2019/915 kehtestatud meetmetest.

Artikkel 2

1.   Liikmesriikide tolliasutused võtavad vastavalt määruse (EL) 2016/1036 artikli 13 lõikele 3 ja artikli 14 lõikele 5 asjakohaseid meetmeid, et registreerida käesoleva määruse artiklis 1 määratletud toote import.

2.   Registreerimisnõue aegub üheksa kuu möödumisel käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

3.   Komisjon võib lubada tolliasutustel lõpetada imporditavate toodete registreerimise selliste eksportijate/tootjate puhul, kes on taotlenud registreerimisnõudest vabastamist ja kelle puhul on tehtud kindlaks, et nad täidavad vabastuse nõuded.

Artikkel 3

1.   Huvitatud isikud peavad endast teada andma, võttes komisjoniga ühendust 15 päeva jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

2.   Huvitatud isikud, kes taotlevad vabastust impordi registreerimisest või meetmetest ja soovivad, et nende märkusi uurimise käigus arvesse võetaks, peavad oma seisukohad ja küsimustiku vastused või mis tahes muu teabe esitama kirjalikult 37 päeva jooksul pärast käesoleva määruse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

3.   Peale selle võivad kõik huvitatud isikud sama 37-päevase tähtaja jooksul taotleda komisjonilt ärakuulamist. Küsimuste puhul, mis on seotud uurimise algatamise etapiga, tuleb ärakuulamistaotlus esitada 15 päeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest. Ärakuulamistaotlus peab olema kirjalik ning sisaldama selle esitamise põhjust.

4.   Kaubanduse kaitsemeetmeid käsitlevatel uurimistel komisjonile esitatava teabe suhtes ei kehti autoriõigused. Enne kolmanda isiku autoriõigustega kaitstud teabe ja/või andmete esitamist komisjonile peavad huvitatud isikud saama autoriõiguse omajalt spetsiaalse loa, millega sõnaselgelt lubatakse a) komisjonil kõnealust teavet ja andmeid kasutada käesolevas kaubanduse kaitsega seotud menetluses ja b) esitada huvitatud isikutele teavet ja/või andmeid käesolevas uurimises kasutamiseks sellises vormis, mis võimaldab neil kasutada oma kaitseõigust.

5.   Kirjalikud esildised, sealhulgas käesoleva määrusega nõutud teave, täidetud küsimustikud ja kirjavahetus, mida huvitatud isikud paluvad käsitleda konfidentsiaalsena, tuleb märgistada sõnaga „Sensitive“ (4). Uurimise käigus teabe esitajatel palutakse oma teabe konfidentsiaalsena käsitamise taotlust põhjendada.

6.   Isikud, kes esitavad teavet märkega „Sensitive“, peavad vastavalt määruse (EL) 2016/1036 artikli 19 lõikele 2 esitama ka teabe mittekonfidentsiaalse kokkuvõtte, millele tuleb teha märge „For inspection by interested parties“ (tutvumiseks huvitatud isikutele). Need kokkuvõtted peavad olema küllaldaselt üksikasjalikud, et võimaldada piisavalt aru saada konfidentsiaalsena esitatud teabe sisust.

7.   Kui konfidentsiaalset teavet esitav isik ei anna teabe konfidentsiaalsena käsitamise taotlusele sobilikku põhjendust või ei esita nõutavas vormis ja nõutava kvaliteediga mittekonfidentsiaalset kokkuvõtet, võib komisjon jätta sellise teabe arvesse võtmata, kui asjakohastest allikatest ei ole teabe õigsust võimalik rahuldavalt kontrollida.

8.   Huvitatud isikutel palutakse esitada kõik esildised ja taotlused, sealhulgas skaneeritud volikirjad ja sertifikaadid, TRON.tdi kaudu (https://webgate.ec.europa.eu/tron/TDI).

TRON.tdi-le juurdepääsu saamiseks on huvitatud isikutel vaja EU Login kontot. Juhised TRON.tdi-s registreerumiseks ja selle kasutamiseks on aadressil https://webgate.ec.europa.eu/tron/resources/documents/gettingStarted.pdf.

TRON.tdi-d või e-posti kasutades nõustuvad huvitatud isikud elektroonselt esitatavate materjalide suhtes kehtivate eeskirjadega, mis on esitatud dokumendis „CORRESPONDENCE WITH THE EUROPEAN COMMISSION IN TRADE DEFENCE CASES“ ja avaldatud kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf.

Huvitatud isikutel tuleb esitada oma nimi, aadress ja telefon ning toimiv ametlik e-posti aadress, mida vaadatakse iga päev. Kui kontaktandmed on esitatud, suhtleb komisjon huvitatud isikutega ainult e-posti teel, välja arvatud juhul, kui nad avaldavad selgelt soovi saada kõik dokumendid komisjonilt muude sidevahendite kaudu või kui dokumendi laadi tõttu tuleb see saata tähitud kirjaga. Huvitatud isikud leiavad täiendavaid eeskirju ja lisateavet komisjoniga suhtlemise kohta, sealhulgas teavet e-posti teel saadetavate esildiste suhtes kehtivate põhimõtete kohta, eespool osutatud huvitatud isikutega suhtlemise juhendist.

Komisjoni postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate G |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Brussels |
| BELGIUM |
| TRON.tdi: https://webgate.ec.europa.eu/tron/tdi |
| E-post: TRADE-AC-ALUFOIL@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate G

Office: CHAR 04/039

1049 Brussels

BELGIUM

TRON.tdi: https://webgate.ec.europa.eu/tron/tdi

E-post: TRADE-AC-ALUFOIL@ec.europa.eu

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 18. detsember 2020

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  Komisjoni 4. juuni 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/915, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate alumiiniumfooliumi rullide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 146, 5.6.2019, lk 63).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

3

(4)  Märkega „Sensitive“ tähistatakse dokument, mida alusmääruse artikli 19 ja WTO GATT 1994 VI artikli rakendamise lepingu (dumpinguvastane leping) artikli 6 kohaselt käsitatakse konfidentsiaalsena. Seda dokumenti kaitstakse ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43) artikli 4 kohaselt.

4

---

| 21.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 431/48 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 431/48

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/2162,

18. detsember 2020,

millega algatatakse uurimine, milles käsitletakse Hiina Rahvavabariigist pärit teatava alumiiniumfooliumi impordi suhtes rakendusmäärusega (EL) 2015/2384 ja rakendusmäärusega (EL) 2017/271 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest võimalikku kõrvalehoidmist Tai kaudu lähetatud impordi vahendusel, olenemata sellest, kas kõnealused tooted on deklareeritud Taist pärinevana või mitte, ning kehtestatakse sellele impordile registreerimisnõue

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artikli 13 lõiget 3 ja artikli 14 lõiget 5,

olles teavitanud liikmesriike,

ning arvestades järgmist:

A.   TAOTLUS

TAOTLUS

| (1) | Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) on saanud alusmääruse artikli 13 lõike 3 ja artikli 14 lõike 5 kohase taotluse uurida võimalikku kõrvalehoidmist teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit alumiiniumfooliumi impordile kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest ja kehtestada nõue teatavate Taist lähetatud alumiiniumfooliumi import registreerida olenemata sellest, kas see on deklareeritud Taist pärinevana või mitte. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) on saanud alusmääruse artikli 13 lõike 3 ja artikli 14 lõike 5 kohase taotluse uurida võimalikku kõrvalehoidmist teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit alumiiniumfooliumi impordile kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest ja kehtestada nõue teatavate Taist lähetatud alumiiniumfooliumi import registreerida olenemata sellest, kas see on deklareeritud Taist pärinevana või mitte.

| (2) | Taotlus esitati 9. novembril 2020. Taotluse esitaja soovis jääda anonüümseks ning esitas taotluses selle kohta nõuetekohased põhjendused. Komisjon on seisukohal, et taotluse esitaja isiku konfidentsiaalsuse tagamise põhjendused on piisavad. |
| --- | --- |

(2)

Taotlus esitati 9. novembril 2020. Taotluse esitaja soovis jääda anonüümseks ning esitas taotluses selle kohta nõuetekohased põhjendused. Komisjon on seisukohal, et taotluse esitaja isiku konfidentsiaalsuse tagamise põhjendused on piisavad.

B.   TOODE

TOODE

| (3) | Võimaliku kõrvalehoidmisega seotud toode on Hiina Rahvavabariigist pärit alumiiniumfoolium paksusega vähemalt 0,008 mm, kuid mitte üle 0,018 mm, valtsitud, kuid edasi töötlemata, kuni 650 mm laiustes rullides massiga üle 10 kg, mis komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2384 (2) jõustumise kuupäeval kuulus CN-koodi ex 7607 11 19 (TARICi kood 7607111910) alla; alumiiniumfoolium paksusega vähemalt 0,007 mm, kuid alla 0,008 mm, mis tahes laiusega rullides, lõõmutatud või lõõmutamata, mis komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/271 (3) jõustumise kuupäeval kuulus CN-koodi ex 7607 11 19 (TARICi kood 7607111930) alla; alumiiniumfoolium paksusega vähemalt 0,008 mm, kuid mitte üle 0,018 mm, üle 650 mm laiusega rullides, lõõmutatud või lõõmutamata, mis rakendusmääruse (EL) 2017/271 jõustumise kuupäeval kuulus CN-koodi ex 7607 11 19 (TARICi kood 7607111940) alla; alumiiniumfoolium paksusega üle 0,018 mm, kuid alla 0,021 mm, mis tahes laiusega rullides, lõõmutatud või lõõmutamata, mis määruse (EL) 2017/271 jõustumise kuupäeval kuulus CN-koodi ex 7607 11 19 (TARICi kood 7607111950) alla, ja alumiiniumfoolium paksusega vähemalt 0,021 mm, kuid mitte üle 0,045 mm, vähemalt kahekihiline, mis tahes laiusega rullides, lõõmutatud või lõõmutamata, mis rakendusmääruse (EL) 2017/271 jõustumise kuupäeval kuulus CN-koodi ex 7607 11 90 (TARICi koodid 7607119045 ja 7607119080) alla (edaspidi „vaatlusalune toode“). Selle toote suhtes juba kohaldatakse meetmeid. |
| --- | --- |

(3)

Võimaliku kõrvalehoidmisega seotud toode on Hiina Rahvavabariigist pärit alumiiniumfoolium paksusega vähemalt 0,008 mm, kuid mitte üle 0,018 mm, valtsitud, kuid edasi töötlemata, kuni 650 mm laiustes rullides massiga üle 10 kg, mis komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2384 (2) jõustumise kuupäeval kuulus CN-koodi ex 7607 11 19 (TARICi kood 7607111910) alla; alumiiniumfoolium paksusega vähemalt 0,007 mm, kuid alla 0,008 mm, mis tahes laiusega rullides, lõõmutatud või lõõmutamata, mis komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/271 (3) jõustumise kuupäeval kuulus CN-koodi ex 7607 11 19 (TARICi kood 7607111930) alla; alumiiniumfoolium paksusega vähemalt 0,008 mm, kuid mitte üle 0,018 mm, üle 650 mm laiusega rullides, lõõmutatud või lõõmutamata, mis rakendusmääruse (EL) 2017/271 jõustumise kuupäeval kuulus CN-koodi ex 7607 11 19 (TARICi kood 7607111940) alla; alumiiniumfoolium paksusega üle 0,018 mm, kuid alla 0,021 mm, mis tahes laiusega rullides, lõõmutatud või lõõmutamata, mis määruse (EL) 2017/271 jõustumise kuupäeval kuulus CN-koodi ex 7607 11 19 (TARICi kood 7607111950) alla, ja alumiiniumfoolium paksusega vähemalt 0,021 mm, kuid mitte üle 0,045 mm, vähemalt kahekihiline, mis tahes laiusega rullides, lõõmutatud või lõõmutamata, mis rakendusmääruse (EL) 2017/271 jõustumise kuupäeval kuulus CN-koodi ex 7607 11 90 (TARICi koodid 7607119045 ja 7607119080) alla (edaspidi „vaatlusalune toode“). Selle toote suhtes juba kohaldatakse meetmeid.

2

3

| (4) | Uuritav toode on Taist lähetatud toode, mis on sama, mis eelmises põhjenduses määratletud toode, mille CN-koodid on ex 7607 11 19 (TARICi koodid 7607111910, 7607111930, 7607111940, 7607111950) ja ex 7607 11 90 (TARICi koodid 7607119044, 7607119046, 7607119071, 7607119072), olenemata sellest, kas see on deklareeritud Taist pärinevana või mitte (täiendav TARICi kood C601) (edaspidi „uuritav toode“). |
| --- | --- |

(4)

Uuritav toode on Taist lähetatud toode, mis on sama, mis eelmises põhjenduses määratletud toode, mille CN-koodid on ex 7607 11 19 (TARICi koodid 7607111910, 7607111930, 7607111940, 7607111950) ja ex 7607 11 90 (TARICi koodid 7607119044, 7607119046, 7607119071, 7607119072), olenemata sellest, kas see on deklareeritud Taist pärinevana või mitte (täiendav TARICi kood C601) (edaspidi „uuritav toode“).

C.   KEHTIVAD MEETMED

KEHTIVAD MEETMED

| (5) | Kehtivad meetmed, millest väidetavalt kõrvale hoitakse, on rakendusmäärusega (EL) 2015/2384 kehtestatud dumpinguvastased meetmed, mida on pikendatud rakendusmäärusega (EL) 2017/271, mida on viimati muudetud rakendusmäärusega (EL) 2017/2213 (edaspidi „kehtivad meetmed“). |
| --- | --- |

(5)

Kehtivad meetmed, millest väidetavalt kõrvale hoitakse, on rakendusmäärusega (EL) 2015/2384 kehtestatud dumpinguvastased meetmed, mida on pikendatud rakendusmäärusega (EL) 2017/271, mida on viimati muudetud rakendusmäärusega (EL) 2017/2213 (edaspidi „kehtivad meetmed“).

D.   UURIMISE ALGATAMISE PÕHJUSED

UURIMISE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (6) | Taotlus sisaldab piisavalt tõendeid selle kohta, et vaatlusaluse toote importimisel hoitakse kõrvale uuritava toote impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest. |
| --- | --- |

(6)

Taotlus sisaldab piisavalt tõendeid selle kohta, et vaatlusaluse toote importimisel hoitakse kõrvale uuritava toote impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest.

| (7) | Taotluses esitatud tõendid annavad tunnistust järgmisest. |
| --- | --- |

(7)

Taotluses esitatud tõendid annavad tunnistust järgmisest.

| (8) | Pärast vaatlusalusele tootele dumpinguvastaste meetmete kehtestamist on kaubanduse struktuur Hiina Rahvavabariigist ja Taist liitu suunduva ekspordi osas oluliselt muutunud. |
| --- | --- |

(8)

Pärast vaatlusalusele tootele dumpinguvastaste meetmete kehtestamist on kaubanduse struktuur Hiina Rahvavabariigist ja Taist liitu suunduva ekspordi osas oluliselt muutunud.

| (9) | Muutus näib seisnevat selles, et vaatlusalust toodet lähetatakse liitu Tai kaudu pärast Tais kokkupanekut. Tõendite kohaselt on Tais kokkupaneku puhul tegemist meetmetest kõrvalehoidmisega, kuna seda hakati kasutama või selle kasutamine suurenes oluliselt pärast dumpinguvastase uurimise algatamisest või siis vahetult enne seda. Seejuures moodustavad kokkupanekuks kasutatavad Hiina Rahvavabariigist pärit osad üle 60 % kokkupandud toote koguväärtusest, kokkupanemise käigus lisandunud väärtus aga jääb alla 25 % tootmiskuludest. |
| --- | --- |

(9)

Muutus näib seisnevat selles, et vaatlusalust toodet lähetatakse liitu Tai kaudu pärast Tais kokkupanekut. Tõendite kohaselt on Tais kokkupaneku puhul tegemist meetmetest kõrvalehoidmisega, kuna seda hakati kasutama või selle kasutamine suurenes oluliselt pärast dumpinguvastase uurimise algatamisest või siis vahetult enne seda. Seejuures moodustavad kokkupanekuks kasutatavad Hiina Rahvavabariigist pärit osad üle 60 % kokkupandud toote koguväärtusest, kokkupanemise käigus lisandunud väärtus aga jääb alla 25 % tootmiskuludest.

| (10) | Tõenditest selgub seegi, et eespool kirjeldatud võtete kasutamise tõttu on vähenenud kehtivate dumpinguvastaste meetmete parandav mõju vaatlusaluse toote impordi kogusele ja hinnale. Paistab, et ELi turule on jõudnud suured kogused imporditud uuritavat toodet. Piisavalt on tõendatud see, et uuritavat toodet imporditakse kahjustavate hindadega. |
| --- | --- |

(10)

Tõenditest selgub seegi, et eespool kirjeldatud võtete kasutamise tõttu on vähenenud kehtivate dumpinguvastaste meetmete parandav mõju vaatlusaluse toote impordi kogusele ja hinnale. Paistab, et ELi turule on jõudnud suured kogused imporditud uuritavat toodet. Piisavalt on tõendatud see, et uuritavat toodet imporditakse kahjustavate hindadega.

| (11) | Lisaks selgub, et vaatlusaluse toote varem kindlaks määratud normaalväärtusega võrreldes müüakse uuritavat toodet dumpinguhinnaga. |
| --- | --- |

(11)

Lisaks selgub, et vaatlusaluse toote varem kindlaks määratud normaalväärtusega võrreldes müüakse uuritavat toodet dumpinguhinnaga.

| (12) | Kui uurimise käigus tuvastatakse peale eespool mainitute veel muid alusmääruse artikliga 13 hõlmatud kõrvalehoidmisvõtteid, võidakse uurida ka neid. |
| --- | --- |

(12)

Kui uurimise käigus tuvastatakse peale eespool mainitute veel muid alusmääruse artikliga 13 hõlmatud kõrvalehoidmisvõtteid, võidakse uurida ka neid.

E.   MENETLUS

MENETLUS

| (13) | Eespool esitatut arvesse võttes on komisjon jõudnud järeldusele, et on olemas piisavalt tõendeid põhjendamaks uurimise algatamist vastavalt alusmääruse artikli 13 lõikele 3 ja kehtestamaks uuritava toote impordi suhtes registreerimisnõuet vastavalt alusmääruse artikli 14 lõikele 5. |
| --- | --- |

(13)

Eespool esitatut arvesse võttes on komisjon jõudnud järeldusele, et on olemas piisavalt tõendeid põhjendamaks uurimise algatamist vastavalt alusmääruse artikli 13 lõikele 3 ja kehtestamaks uuritava toote impordi suhtes registreerimisnõuet vastavalt alusmääruse artikli 14 lõikele 5.

| (14) | Selleks et käesolev uurimine saaks vajalikku teavet, peaksid kõik huvitatud isikud komisjoniga ühendust võtma viivitamata ja igal juhul mitte hiljem kui käesoleva määruse artikli 3 lõikes 2 nimetatud tähtpäevaks. Käesoleva määruse artikli 3 lõikes 2 nimetatud tähtaeg kehtib kõigi huvitatud isikute suhtes. Vastavalt vajadusele võib teavet taotleda ka liidu tootmisharult. |
| --- | --- |

(14)

Selleks et käesolev uurimine saaks vajalikku teavet, peaksid kõik huvitatud isikud komisjoniga ühendust võtma viivitamata ja igal juhul mitte hiljem kui käesoleva määruse artikli 3 lõikes 2 nimetatud tähtpäevaks. Käesoleva määruse artikli 3 lõikes 2 nimetatud tähtaeg kehtib kõigi huvitatud isikute suhtes. Vastavalt vajadusele võib teavet taotleda ka liidu tootmisharult.

| (15) | Tai ja Hiina Rahvavabariigi ametiasutusi teavitatakse uurimise algatamisest. |
| --- | --- |

(15)

Tai ja Hiina Rahvavabariigi ametiasutusi teavitatakse uurimise algatamisest.

a)   Teabe kogumine ja ärakuulamine

Teabe kogumine ja ärakuulamine

| (16) | Huvitatud isikutel, sealhulgas liidu tootmisharu esindajatel, importijatel ja kõigil asjaomastel ühendustel, palutakse teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja esitada asjakohased tõendid artikli 3 lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul. Lisaks sellele võib komisjon huvitatud isikud ära kuulata, kui nad esitavad kirjaliku taotluse, millest selgub, et neil on selleks konkreetsed põhjused. |
| --- | --- |

(16)

Huvitatud isikutel, sealhulgas liidu tootmisharu esindajatel, importijatel ja kõigil asjaomastel ühendustel, palutakse teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja esitada asjakohased tõendid artikli 3 lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul. Lisaks sellele võib komisjon huvitatud isikud ära kuulata, kui nad esitavad kirjaliku taotluse, millest selgub, et neil on selleks konkreetsed põhjused.

b)   Meetmetest vabastamise taotlused

Meetmetest vabastamise taotlused

| (17) | Alusmääruse artikli 13 lõike 4 kohaselt võib uuritava toote impordi vabastada meetmetest, kui importimisel ei hoita meetmetest kõrvale. |
| --- | --- |

(17)

Alusmääruse artikli 13 lõike 4 kohaselt võib uuritava toote impordi vabastada meetmetest, kui importimisel ei hoita meetmetest kõrvale.

| (18) | Kuna võimalik kõrvalehoidmine toimub väljaspool liitu, võib vastavalt alusmääruse artikli 13 lõikele 4 võimaldada vabastus Tais uuritava toote tootjatele, kes suudavad tõendada, et nad ei tegele alusmääruse artikli 13 lõikes 1 ja artikli 13 lõikes 2 määratletud meetmetest kõrvalehoidmisega. Sellisest vabastamisest huvitatud tootjad peaksid endast teatama käesoleva määruse artikli 3 lõikes 1 sätestatud tähtaja jooksul. Hiina Rahvavabariigi eksportivatele tootjatele mõeldud küsimustik, Tai eksportivatele tootjatele mõeldud vabastamistaotluse küsimustiku vorm ja ELi importijatele mõeldud küsimustikud on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil: https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2502. Küsimustikule tuleb vastata käesoleva määruse artikli 3 lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(18)

Kuna võimalik kõrvalehoidmine toimub väljaspool liitu, võib vastavalt alusmääruse artikli 13 lõikele 4 võimaldada vabastus Tais uuritava toote tootjatele, kes suudavad tõendada, et nad ei tegele alusmääruse artikli 13 lõikes 1 ja artikli 13 lõikes 2 määratletud meetmetest kõrvalehoidmisega. Sellisest vabastamisest huvitatud tootjad peaksid endast teatama käesoleva määruse artikli 3 lõikes 1 sätestatud tähtaja jooksul. Hiina Rahvavabariigi eksportivatele tootjatele mõeldud küsimustik, Tai eksportivatele tootjatele mõeldud vabastamistaotluse küsimustiku vorm ja ELi importijatele mõeldud küsimustikud on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil: https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2502. Küsimustikule tuleb vastata käesoleva määruse artikli 3 lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul.

F.   REGISTREERIMINE

REGISTREERIMINE

| (19) | Vastavalt alusmääruse artikli 14 lõikele 5 kehtestatakse uuritava toote impordi registreerimise nõue, millega soovitakse tagada, et kui uurimise tulemusena tehakse kindlaks meetmetest kõrvalehoidmine, siis saab dumpinguvastase tollimaksu summas, mis ei ületa rakendusmäärusega (EL) 2015/2384 kehtestatud ja rakendusmäärusega (EL) 2017/271 (mida on viimati muudetud rakendusmäärusega (EL) 2017/2213) pikendatud jääktollimaksu, sisse nõuda alates kuupäevast, mil impordi registreerimise nõue kehtima hakkas. |
| --- | --- |

(19)

Vastavalt alusmääruse artikli 14 lõikele 5 kehtestatakse uuritava toote impordi registreerimise nõue, millega soovitakse tagada, et kui uurimise tulemusena tehakse kindlaks meetmetest kõrvalehoidmine, siis saab dumpinguvastase tollimaksu summas, mis ei ületa rakendusmäärusega (EL) 2015/2384 kehtestatud ja rakendusmäärusega (EL) 2017/271 (mida on viimati muudetud rakendusmäärusega (EL) 2017/2213) pikendatud jääktollimaksu, sisse nõuda alates kuupäevast, mil impordi registreerimise nõue kehtima hakkas.

G.   TÄHTAJAD

TÄHTAJAD

| (20) | Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks kehtestada tähtajad, mille jooksul:






  — | huvitatud isikud saavad endast komisjonile teada anda, vastata küsimustikule, esitada kirjalikud seisukohad ja anda muud teavet, mida tuleks uurimisel arvesse võtta; |
| --- | --- | --- |

(20)

Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks kehtestada tähtajad, mille jooksul:

—

huvitatud isikud saavad endast komisjonile teada anda, vastata küsimustikule, esitada kirjalikud seisukohad ja anda muud teavet, mida tuleks uurimisel arvesse võtta;

| — | Tai tootjad saavad taotleda vabastamist impordi registreerimisest või meetmetest; |
| --- | --- |

—

Tai tootjad saavad taotleda vabastamist impordi registreerimisest või meetmetest;

| — | huvitatud isikud saavad esitada kirjaliku taotluse, et komisjon neid ära kuulaks. |
| --- | --- |

—

huvitatud isikud saavad esitada kirjaliku taotluse, et komisjon neid ära kuulaks.

| (21) | Tähelepanu juhitakse asjaolule, et alusmääruses sätestatud menetlusõiguste kasutamiseks peavad isikud endast teada andma käesoleva määruse artiklis 3 sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(21)

Tähelepanu juhitakse asjaolule, et alusmääruses sätestatud menetlusõiguste kasutamiseks peavad isikud endast teada andma käesoleva määruse artiklis 3 sätestatud tähtaja jooksul.

H.   KOOSTÖÖST KEELDUMINE

KOOSTÖÖST KEELDUMINE

| (22) | Kui huvitatud isik keeldub andmast juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita vajalikku teavet ettenähtud tähtaja jooksul või takistab uurimist oluliselt, võib vastavalt alusmääruse artiklile 18 nii positiivsed kui ka negatiivsed järeldused teha kättesaadavate faktide põhjal. |
| --- | --- |

(22)

Kui huvitatud isik keeldub andmast juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita vajalikku teavet ettenähtud tähtaja jooksul või takistab uurimist oluliselt, võib vastavalt alusmääruse artiklile 18 nii positiivsed kui ka negatiivsed järeldused teha kättesaadavate faktide põhjal.

| (23) | Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud väära või eksitavat teavet, siis jäetakse selline teave arvesse võtmata ja võidakse lähtuda kättesaadavatest faktidest vastavalt alusmääruse artiklile 18. |
| --- | --- |

(23)

Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud väära või eksitavat teavet, siis jäetakse selline teave arvesse võtmata ja võidakse lähtuda kättesaadavatest faktidest vastavalt alusmääruse artiklile 18.

| (24) | Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning kui järeldused põhinevad seetõttu kättesaadavatel faktidel vastavalt alusmääruse artiklile 18, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral. |
| --- | --- |

(24)

Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning kui järeldused põhinevad seetõttu kättesaadavatel faktidel vastavalt alusmääruse artiklile 18, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral.

I.   UURIMISE AJAKAVA

UURIMISE AJAKAVA

| (25) | Uurimine viiakse lõpule alusmääruse artikli 13 lõike 3 kohaselt üheksa kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist. |
| --- | --- |

(25)

Uurimine viiakse lõpule alusmääruse artikli 13 lõike 3 kohaselt üheksa kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

J.   ISIKUANDMETE TÖÖTLEMINE

ISIKUANDMETE TÖÖTLEMINE

| (26) | Uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1725 (4). |
| --- | --- |

(26)

Uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1725 (4).

4

| (27) | Isikuandmete kaitset käsitlev teade, milles teavitatakse kõiki isikuid komisjoni kaubanduse kaitsemeetmete raames toimuvast isikuandmete töötlemisest, on kättesaadav kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil: http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing-markets/trade-defence/. |
| --- | --- |

(27)

Isikuandmete kaitset käsitlev teade, milles teavitatakse kõiki isikuid komisjoni kaubanduse kaitsemeetmete raames toimuvast isikuandmete töötlemisest, on kättesaadav kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil: http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing-markets/trade-defence/.

K.   ÄRAKUULAMISE EEST VASTUTAV AMETNIK

ÄRAKUULAMISE EEST VASTUTAV AMETNIK

| (28) | Huvitatud isikud võivad taotleda kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik tegeleb toimikule juurdepääsu taotlustega, vaidlustega dokumentide konfidentsiaalsuse üle, tähtaegade pikendamise taotlustega ja muude menetluse käigus esitatavate taotlustega, mis käsitlevad huvitatud isikute ja kolmandate isikute kaitseõigust. |
| --- | --- |

(28)

Huvitatud isikud võivad taotleda kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik tegeleb toimikule juurdepääsu taotlustega, vaidlustega dokumentide konfidentsiaalsuse üle, tähtaegade pikendamise taotlustega ja muude menetluse käigus esitatavate taotlustega, mis käsitlevad huvitatud isikute ja kolmandate isikute kaitseõigust.

| (29) | Ärakuulamise eest vastutav ametnik võib korraldada ärakuulamisi ning tegutseda huvitatud isiku(te) ja komisjoni talituste vahendajana, tagamaks, et huvitatud isikud saaksid oma kaitseõigust täielikult kasutada. Taotlus saada ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ära kuulatud tuleks esitada kirjalikult ja peab sisaldama põhjendust. Ärakuulamise eest vastutav ametnik analüüsib taotluse põhjendusi. Ärakuulamine tuleks korraldada üksnes juhul, kui komisjoni talitustega ei ole küsimusi õigeaegselt lahendatud. |
| --- | --- |

(29)

Ärakuulamise eest vastutav ametnik võib korraldada ärakuulamisi ning tegutseda huvitatud isiku(te) ja komisjoni talituste vahendajana, tagamaks, et huvitatud isikud saaksid oma kaitseõigust täielikult kasutada. Taotlus saada ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ära kuulatud tuleks esitada kirjalikult ja peab sisaldama põhjendust. Ärakuulamise eest vastutav ametnik analüüsib taotluse põhjendusi. Ärakuulamine tuleks korraldada üksnes juhul, kui komisjoni talitustega ei ole küsimusi õigeaegselt lahendatud.

| (30) | Taotlus tuleb esitada aegsasti ja viivitamata, et mitte takistada menetluse nõuetekohast kulgu. See tähendab, et huvitatud isikutel tuleb taotleda ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist võimalikult peatselt pärast sellist sekkumist õigustava juhtumi esinemist. Põhimõtteliselt kohaldatakse käesoleva määruse artikli 3 lõikes 3 esitatud tähtaegu, mis on ette nähtud komisjoni talitustes ärakuulamise taotlemiseks, mutatis mutandis ka ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ärakuulamise taotlemisel. Kui ärakuulamistaotlust ei esitata nende tähtaegade jooksul, vaatab ärakuulamise eest vastutav ametnik läbi taotluse hilisema esitamise põhjuse ning tõstatatud küsimuste laadi ja nende mõju kaitseõigusele, võttes nõuetekohaselt arvesse uurimise head haldamist ja õigeaegset lõpuleviimist. |
| --- | --- |

(30)

Taotlus tuleb esitada aegsasti ja viivitamata, et mitte takistada menetluse nõuetekohast kulgu. See tähendab, et huvitatud isikutel tuleb taotleda ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist võimalikult peatselt pärast sellist sekkumist õigustava juhtumi esinemist. Põhimõtteliselt kohaldatakse käesoleva määruse artikli 3 lõikes 3 esitatud tähtaegu, mis on ette nähtud komisjoni talitustes ärakuulamise taotlemiseks, mutatis mutandis ka ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ärakuulamise taotlemisel. Kui ärakuulamistaotlust ei esitata nende tähtaegade jooksul, vaatab ärakuulamise eest vastutav ametnik läbi taotluse hilisema esitamise põhjuse ning tõstatatud küsimuste laadi ja nende mõju kaitseõigusele, võttes nõuetekohaselt arvesse uurimise head haldamist ja õigeaegset lõpuleviimist.

mutatis mutandis

| (31) | Lisateave ja kontaktandmed on huvitatud isikutele kättesaadavad kaubanduse peadirektoraadis ärakuulamise eest vastutava ametniku veebisaidil: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/, |
| --- | --- |

(31)

Lisateave ja kontaktandmed on huvitatud isikutele kättesaadavad kaubanduse peadirektoraadis ärakuulamise eest vastutava ametniku veebisaidil: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Algatatakse määruse (EL) 2016/1036 artikli 13 lõike 3 kohane uurimine, et selgitada välja, kas Taist lähetatud alumiiniumfooliumi paksusega vähemalt 0,008 mm, kuid mitte üle 0,018 mm, valtsitud, kuid edasi töötlemata, kuni 650 mm laiustes rullides massiga üle 10 kg; alumiiniumfooliumi paksusega vähemalt 0,007 mm, kuid alla 0,008 mm, mis tahes laiusega rullides, lõõmutatud või lõõmutamata; alumiiniumfooliumi paksusega vähemalt 0,008 mm, kuid mitte üle 0,018 mm, üle 650 mm laiusega rullides, lõõmutatud või lõõmutamata; alumiiniumfooliumi paksusega üle 0,018 mm, kuid alla 0,021 mm, mis tahes laiusega rullides, lõõmutatud või lõõmutamata, mis praegu kuulub CN-koodide ex 7607 11 19 (TARICi koodid 7607111910, 7607111930, 7607111940, 7607111950) alla, ja/või alumiiniumfooliumi paksusega vähemalt 0,021 mm, kuid mitte üle 0,045 mm, vähemalt kahekihiline, mis tahes laiusega rullides, lõõmutatud või lõõmutamata, mis praegu kuulub CN-koodi ex 7607 11 90 (TARICi koodid 7607119044, 7607119046, 7607119071, 7607119072) alla, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Taist pärinevana või mitte (täiendav TARICi kood C601), imporditakse, hoides kõrvale rakendusmäärusega (EL) 2015/2384 kehtestatud ja rakendusmäärusega (EL) 2017/271 (mida on viimati muudetud rakendusmäärusega (EL) 2017/2213) pikendatud meetmetest.

Artikkel 2

1.   Liikmesriikide tolliasutused võtavad vastavalt määruse (EL) 2016/1036 artikli 13 lõikele 3 ja artikli 14 lõikele 5 asjakohaseid meetmeid, et registreerida käesoleva määruse artiklis 1 määratletud toote import.

2.   Registreerimisnõue aegub üheksa kuu möödumisel käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

3.   Komisjon võib lubada tolliasutustel lõpetada imporditavate toodete registreerimise selliste eksportijate/tootjate puhul, kes on taotlenud registreerimisnõudest vabastamist ja kelle puhul on tehtud kindlaks, et nad täidavad vabastuse nõuded.

Artikkel 3

1.   Huvitatud isikud peavad endast teada andma, võttes komisjoniga ühendust 15 päeva jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

2.   Huvitatud isikud, kes taotlevad vabastust impordi registreerimisest või meetmetest ja soovivad, et nende märkusi uurimise käigus arvesse võetaks, peavad oma seisukohad ja küsimustiku vastused või mis tahes muu teabe esitama kirjalikult 37 päeva jooksul pärast käesoleva määruse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

3.   Peale selle võivad kõik huvitatud isikud sama 37-päevase tähtaja jooksul taotleda komisjonilt ärakuulamist. Küsimuste puhul, mis on seotud uurimise algatamise etapiga, tuleb ärakuulamistaotlus esitada 15 päeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest. Ärakuulamistaotlus peab olema kirjalik ning sisaldama selle esitamise põhjust.

4.   Kaubanduse kaitsemeetmeid käsitlevatel uurimistel komisjonile esitatava teabe suhtes ei kehti autoriõigused. Enne kolmanda isiku autoriõigustega kaitstud teabe ja/või andmete esitamist komisjonile peavad huvitatud isikud saama autoriõiguse omajalt spetsiaalse loa, millega sõnaselgelt lubatakse a) komisjonil kõnealust teavet ja andmeid kasutada käesolevas kaubanduse kaitsega seotud menetluses ja b) esitada huvitatud isikutele teavet ja/või andmeid käesolevas uurimises kasutamiseks sellises vormis, mis võimaldab neil kasutada oma kaitseõigust.

5.   Kirjalikud esildised, sealhulgas käesoleva määrusega nõutud teave, täidetud küsimustikud ja kirjavahetus, mida huvitatud isikud paluvad käsitleda konfidentsiaalsena, tuleb märgistada sõnaga „Sensitive“ (5). Uurimise käigus teabe esitajatel palutakse oma teabe konfidentsiaalsena käsitamise taotlust põhjendada.

6.   Isikud, kes esitavad teavet märkega „Sensitive“, peavad vastavalt määruse (EL) 2016/1036 artikli 19 lõikele 2 esitama ka teabe mittekonfidentsiaalse kokkuvõtte, millele tuleb teha märge „For inspection by interested parties“ (tutvumiseks huvitatud isikutele). Need kokkuvõtted peavad olema küllaldaselt üksikasjalikud, et võimaldada piisavalt aru saada konfidentsiaalsena esitatud teabe sisust.

7.   Kui konfidentsiaalset teavet esitav isik ei anna teabe konfidentsiaalsena käsitamise taotlusele sobilikku põhjendust või ei esita nõutavas vormis ja nõutava kvaliteediga mittekonfidentsiaalset kokkuvõtet, võib komisjon jätta sellise teabe arvesse võtmata, kui asjakohastest allikatest ei ole teabe õigsust võimalik rahuldavalt kontrollida.

8.   Huvitatud isikutel palutakse esitada kõik esildised ja taotlused, sealhulgas skaneeritud volikirjad ja sertifikaadid, TRON.tdi kaudu (https://webgate.ec.europa.eu/tron/TDI).

TRON.tdi-le juurdepääsu saamiseks on huvitatud isikutel vaja EU Login kontot. Juhised TRON.tdi-s registreerumiseks ja selle kasutamiseks on aadressil https://webgate.ec.europa.eu/tron/resources/documents/gettingStarted.pdf.

TRON.tdi-d või e-posti kasutades nõustuvad huvitatud isikud elektroonselt esitatavate materjalide suhtes kehtivate eeskirjadega, mis on esitatud dokumendis „CORRESPONDENCE WITH THE EUROPEAN COMMISSION IN TRADE DEFENCE CASES“ ja avaldatud kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf.

Huvitatud isikutel tuleb esitada oma nimi, aadress ja telefon ning toimiv ametlik e-posti aadress, mida vaadatakse iga päev. Kui kontaktandmed on esitatud, suhtleb komisjon huvitatud isikutega ainult e-posti teel, välja arvatud juhul, kui nad avaldavad selgelt soovi saada kõik dokumendid komisjonilt muude sidevahendite kaudu või kui dokumendi laadi tõttu tuleb see saata tähitud kirjaga. Huvitatud isikud leiavad täiendavaid eeskirju ja lisateavet komisjoniga suhtlemise kohta, sealhulgas teavet e-posti teel saadetavate esildiste suhtes kehtivate põhimõtete kohta, eespool osutatud huvitatud isikutega suhtlemise juhendist.

Komisjoni postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate G |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Brussels |
| BELGIUM |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate G

Office: CHAR 04/039

1049 Brussels

BELGIUM

TRON.tdi: https://webgate.ec.europa.eu/tron/tdi

E-post: TRADE-AC-ALUFOIL@ec.europa.eu

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 18. detsember 2020

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  Komisjoni 17. detsembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2384, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatava Hiina Rahvavabariigist pärit alumiiniumfooliumi impordi suhtes ja lõpetatakse teatava Brasiiliast pärit alumiiniumfooliumi importi käsitlev menetlus pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist (ELT L 332, 18.12.2015, lk 63).

2

(3)  Komisjoni 16. veebruari 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/271, millega laiendatakse nõukogu määrusega (EÜ) nr 925/2009 teatava Hiina Rahvavabariigist pärit alumiiniumfooliumi impordile kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu teatava väheste muudatustega alumiiniumfooliumi impordile (ELT L 40, 17.2.2017, lk 51), mida on muudetud komisjoni 30. novembri 2017. aasta rakendusmäärusega (EL) 2017/2213, millega muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2017/271, millega laiendatakse nõukogu määrusega (EÜ) nr 925/2009 teatava Hiina Rahvavabariigist pärit alumiiniumfooliumi impordile kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu teatava väheste muudatustega alumiiniumfooliumi impordile (ELT L 316, 1.12.2017, lk 17).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

4

(5)  Märkega „Sensitive“ tähistatakse dokument, mida alusmääruse artikli 19 ja WTO GATT 1994 VI artikli rakendamise lepingu (dumpinguvastane leping) artikli 6 kohaselt käsitatakse konfidentsiaalsena. Seda dokumenti kaitstakse ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43) artikli 4 kohaselt.

5

---

| 21.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 431/55 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 431/55

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/2163,

18. detsember 2020,

liidu kaubanduse sooduskorras sätestatud päritolureeglite rakendamise kohta Ühendkuningriigis seoses Põhja-Iirimaaga

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik, (1) eriti selle artikli 66 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise leping (edaspidi „väljaastumisleping“) sõlmiti liidu nimel nõukogu otsusega (EL) 2020/135 (2) ning see jõustus 1. veebruaril 2020. |
| --- | --- |

(1)

Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise leping (edaspidi „väljaastumisleping“) sõlmiti liidu nimel nõukogu otsusega (EL) 2020/135 (2) ning see jõustus 1. veebruaril 2020.

| (2) | Väljaastumislepingule lisatud Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli (edaspidi „protokoll“) artiklis 4 kinnitatakse veel kord, et Põhja-Iirimaa on Ühendkuningriigi tolliterritooriumi osa ning et protokoll ei takista Ühendkuningriiki lisamast Põhja-Iirimaad 1994. aasta üldisele tolli- ja kaubanduskokkuleppele (edaspidi „GATT 1994“) lisatud kontsessioonide loendi territoriaalsesse kohaldamisalasse. Kaubanduse sooduskorra kohaldamisel ei saa seega kolmandad riigid või kolmandate riikide rühmad, kellega liit on sõlminud sellise kaubanduse sooduskorra, käsitada Põhja-Iirimaad liidu osana. Täpsemalt ei tuleks olukorras, kus kohaldatakse kumulatsiooni käsitlevaid sätteid, vaadelda Põhja-Iirimaalt pärit kaupa või seal töödeldud kaupa kaubana, mis on pärit liidust või mida on töödeldud liidus. |
| --- | --- |

(2)

Väljaastumislepingule lisatud Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli (edaspidi „protokoll“) artiklis 4 kinnitatakse veel kord, et Põhja-Iirimaa on Ühendkuningriigi tolliterritooriumi osa ning et protokoll ei takista Ühendkuningriiki lisamast Põhja-Iirimaad 1994. aasta üldisele tolli- ja kaubanduskokkuleppele (edaspidi „GATT 1994“) lisatud kontsessioonide loendi territoriaalsesse kohaldamisalasse. Kaubanduse sooduskorra kohaldamisel ei saa seega kolmandad riigid või kolmandate riikide rühmad, kellega liit on sõlminud sellise kaubanduse sooduskorra, käsitada Põhja-Iirimaad liidu osana. Täpsemalt ei tuleks olukorras, kus kohaldatakse kumulatsiooni käsitlevaid sätteid, vaadelda Põhja-Iirimaalt pärit kaupa või seal töödeldud kaupa kaubana, mis on pärit liidust või mida on töödeldud liidus.

| (3) | Samas on protokolli artikli 13 lõikes 1 sätestatud, et protokollis ja protokolli alusel seoses Põhja-Iirimaaga Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis kohaldatavates liidu õiguse sätetes sisalduvad viited liidu tolliterritooriumile hõlmavad ka Põhja-Iirimaa maismaaterritooriumi. Protokolli artikli 5 kohaselt kohaldatakse seoses Põhja-Iirimaaga Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis määrust (EL) nr 952/2013 ja kohustusi, mis tulenevad liidu või selle liikmesriikide ühiselt sõlmitud rahvusvahelistest lepingutest ning on seotud liidu ja kolmandate riikide vahelise kaubavahetusega. |
| --- | --- |

(3)

Samas on protokolli artikli 13 lõikes 1 sätestatud, et protokollis ja protokolli alusel seoses Põhja-Iirimaaga Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis kohaldatavates liidu õiguse sätetes sisalduvad viited liidu tolliterritooriumile hõlmavad ka Põhja-Iirimaa maismaaterritooriumi. Protokolli artikli 5 kohaselt kohaldatakse seoses Põhja-Iirimaaga Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis määrust (EL) nr 952/2013 ja kohustusi, mis tulenevad liidu või selle liikmesriikide ühiselt sõlmitud rahvusvahelistest lepingutest ning on seotud liidu ja kolmandate riikide vahelise kaubavahetusega.

| (4) | Protokolli alusel liidu ja Ühendkuningriigi vahel sõlmitud kahepoolsetest kokkulepetest ei tulene teistele kolmandatele riikidele õigusi ega kohustusi. |
| --- | --- |

(4)

Protokolli alusel liidu ja Ühendkuningriigi vahel sõlmitud kahepoolsetest kokkulepetest ei tulene teistele kolmandatele riikidele õigusi ega kohustusi.

| (5) | Määruse (EL) nr 952/2013 artikli 5 punkti 2 ning artikli 56 lõike 2 punktide d ja e kohaselt hõlmavad liidu tollialased õigusaktid tariifseid soodusmeetmeid, mis sisalduvad liidu ning teatavate väljaspool liidu tolliterritooriumi asuvate riikide või territooriumide või selliste riikide või territooriumide rühmade vahel sõlmitud lepingutes või vastavates liidu poolt ühepoolselt kehtestatud lepingutes. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EL) nr 952/2013 artikli 5 punkti 2 ning artikli 56 lõike 2 punktide d ja e kohaselt hõlmavad liidu tollialased õigusaktid tariifseid soodusmeetmeid, mis sisalduvad liidu ning teatavate väljaspool liidu tolliterritooriumi asuvate riikide või territooriumide või selliste riikide või territooriumide rühmade vahel sõlmitud lepingutes või vastavates liidu poolt ühepoolselt kehtestatud lepingutes.

| (6) | Määruse (EL) nr 952/2013 artikli 64 lõike 1 kohaselt peab kaup selleks, et selle kauba suhtes saaks kohaldada määruse (EL) nr 952/2013 artikli 56 lõike 2 punktides d ja e osutatud tariifseid soodusmeetmeid, vastama kõnealuse määruse artikli 64 lõigetes 2–5 osutatud sooduspäritolureeglitele. Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2015/2447 (3) on sätestatud menetluseeskirjad, millele on osutatud artikli 64 lõikes 1, et hõlbustada liidus kauba sooduspäritolu määramist. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EL) nr 952/2013 artikli 64 lõike 1 kohaselt peab kaup selleks, et selle kauba suhtes saaks kohaldada määruse (EL) nr 952/2013 artikli 56 lõike 2 punktides d ja e osutatud tariifseid soodusmeetmeid, vastama kõnealuse määruse artikli 64 lõigetes 2–5 osutatud sooduspäritolureeglitele. Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2015/2447 (3) on sätestatud menetluseeskirjad, millele on osutatud artikli 64 lõikes 1, et hõlbustada liidus kauba sooduspäritolu määramist.

| (7) | Pidades silmas, et pärast väljaastumislepingus sätestatud üleminekuperioodi lõppu valitseb Ühendkuningriigis seoses Põhja-Iirimaaga tolliga seonduvalt eriolukord, ning selleks, et kohaldada tariifseid soodusmeetmeid ja tagada vastavus asjakohastele sooduspäritolureeglitele ka pärast kõnealuse üleminekuperioodi lõppu, tuleb vastu võtta konkreetsed menetluseeskirjad, millega hõlbustatakse kaupade sooduspäritolu kindlaksmääramist Põhja-Iirimaal. |
| --- | --- |

(7)

Pidades silmas, et pärast väljaastumislepingus sätestatud üleminekuperioodi lõppu valitseb Ühendkuningriigis seoses Põhja-Iirimaaga tolliga seonduvalt eriolukord, ning selleks, et kohaldada tariifseid soodusmeetmeid ja tagada vastavus asjakohastele sooduspäritolureeglitele ka pärast kõnealuse üleminekuperioodi lõppu, tuleb vastu võtta konkreetsed menetluseeskirjad, millega hõlbustatakse kaupade sooduspäritolu kindlaksmääramist Põhja-Iirimaal.

| (8) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on seotud sooduspäritolutõenditega, mida tuleb kasutada kauba importimisel Ühendkuningriiki seoses Põhja-Iirimaaga, sellise kauba sooduspäritolu kontrollimisega ja tingimustega, mille alusel tariifseid soodusmeetmeid lubada või need peatada. |
| --- | --- |

(8)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on seotud sooduspäritolutõenditega, mida tuleb kasutada kauba importimisel Ühendkuningriiki seoses Põhja-Iirimaaga, sellise kauba sooduspäritolu kontrollimisega ja tingimustega, mille alusel tariifseid soodusmeetmeid lubada või need peatada.

| (9) | Kuna väljaastumislepingus sätestatud üleminekuperiood lõpeb 31. detsembril 2020, peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti ja seda tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2021. |
| --- | --- |

(9)

Kuna väljaastumislepingus sätestatud üleminekuperiood lõpeb 31. detsembril 2020, peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti ja seda tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2021.

| (10) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kohaldamisala

Käesolevat määrust kohaldatakse kauba suhtes, mida imporditakse Ühendkuningriiki seoses Põhja-Iirimaaga, kui kohaldatakse määruse (EL) nr 952/2013 artikli 56 lõike 2 punktides d ja e osutatud tariifseid soodusmeetmeid.

Artikkel 2

Sooduspäritolureeglite kohaldamine Ühendkuningriigis seoses Põhja-Iirimaaga

1.   Käesoleva määruse artiklis 1 osutatud tariifsete soodusmeetmete kohaldamisel Ühendkuningriigis seoses Põhja-Iirimaaga kohaldatakse määruse (EL) nr 952/2013 artikli 64 lõikes 1 sätestatud sooduspäritolureegleid Ühendkuningriigis seoses Põhja-Iirimaaga mutatis mutandis.

2.   Lõikes 1 osutatud sooduspäritolureeglites esinevaid viiteid liidule või liikmesriikidele tuleb käsitada viidetena, mis hõlmavad Ühendkuningriiki seoses Põhja-Iirimaaga. Samas ei käsitata Põhja-Iirimaa territooriumi liidu osana neis kolmandates riikides ja kolmandate riikide rühmades, kellega liit on sõlminud sellise kaubanduse sooduskorra, juhul, kui eksportimisel Ühendkuningriiki seoses Põhja-Iirimaaga kohaldatakse päritolureeglites sisalduvaid kumulatsiooni käsitlevaid sätteid kauba suhtes, mis on pärit liidust või mida on töödeldud liidus.

Artikkel 3

Liidu poolt ühepoolselt vastu võetud kaubanduse sooduskorra alusel esitatavate päritolutõenditega seotud kohustused

Ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 4 kohaldamist, peavad Ühendkuningriiki seoses Põhja-Iirimaaga imporditavate toodete päritolutõendid olema välja antud või koostatud sellises kolmandas riigis või kolmandate riikide rühmas, kelle suhtes kohaldatakse määruse (EL) 952/2013 artikli 56 lõike 2 punktis e osutatud tariifseid soodusmeetmeid tingimustel, mis on kehtestatud päritolureeglitega, mis on sätestatud nende meetmete kohaldamiseks selliste toodete liitu importimisel.

Artikkel 4

Päritolutõendid

Päritolutõendis, mille on välja andnud või koostanud kolmas riik või kolmandate riikide rühm, kelle suhtes kohaldatakse artiklis 1 osutatud tariifseid soodusmeetmeid, tuleb asjaomaseid meetmeid sisaldava kaubanduse sooduskorra alusel Ühendkuningriiki seoses Põhja-Iirimaaga imporditavate toodete puhul teha märge „Ühendkuningriik seoses Põhja-Iirimaaga“.

Artikkel 5

Liidu poolt ühepoolselt vastu võetud kaubanduse sooduskorra alusel toimuv kontroll

Selliste toodete päritolu, mida imporditakse Ühendkuningriiki seoses Põhja-Iirimaaga ja mille suhtes kohaldatakse seal määruse (EL) nr 952/2013 artikli 56 lõike 2 punktis e osutatud tariifseid soodusmeetmeid, kontrollitakse asjaomases kolmandas riigis või kolmandate riikide rühmas Põhja-Iirimaa osas pädeva Ühendkuningriigi tolliasutuse taotlusel, järgides tingimusi, mis on kehtestatud päritolureeglites, mis on sätestatud kõnealuste meetmete kohaldamiseks selliste toodete liitu importimise suhtes.

Artikkel 6

Soodustuste lubamine kaubanduse sooduskorra raames

1.   Artiklis 1 osutatud tariifseid soodusmeetmeid kohaldatakse Ühendkuningriigis seoses Põhja-Iirimaaga üksnes juhul, kui kolmas riik või kolmandate riikide rühm, kelle suhtes kohaldatakse artiklis 1 osutatud tariifseid soodusmeetmeid, on võtnud asjakohased meetmed ja teavitanud komisjoni neist asjakohastest meetmetest, millega eksportimisel Ühendkuningriiki seoses Põhja-Iirimaaga on tagatud vastavus:

| a) | toodete sooduspäritolu reeglitele; |
| --- | --- |

a)

toodete sooduspäritolu reeglitele;

| b) | päritolutõendite väljaandmise või koostamise eeskirjadele; |
| --- | --- |

b)

päritolutõendite väljaandmise või koostamise eeskirjadele;

| c) | toodete sooduspäritolu kontrollimise eeskirjadele ja |
| --- | --- |

c)

toodete sooduspäritolu kontrollimise eeskirjadele ja

| d) | muudele asjaomases kaubanduse sooduskorras sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

d)

muudele asjaomases kaubanduse sooduskorras sätestatud tingimustele.

2.   Lõike 1 kohaldamisel avaldab komisjon oma veebisaidil kuupäeva, millest alates loetakse kolmas riik või kolmandate riikide rühm olevat võtnuks need meetmed, millega vastavus tagatakse.

Artikkel 7

Soodustuste peatamine kaubanduse sooduskorra raames

1.   Artiklis 1 osutatud tariifseid soodusmeetmeid ei lubata Ühendkuningriigis seoses Põhja-Iirimaaga kohaldada juhul, kui lõigete 2 ja 3 kohaselt tehakse kindlaks, et seoses toodete sooduspäritolu reeglite või seonduvate menetlustega on toime pandud pettus, rikkumine, reeglite süstemaatiline täitmata jätmine või reeglite täitmise tagamata jätmine.

2.   Kui lõikes 1 osutatud pettuse, rikkumise, reeglite süstemaatilise täitmata jätmise või reeglite täitmise tagamata jätmise kohta on tekkinud põhjendatud kahtlused, avaldab komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate, milles kirjeldatakse nende kahtluste põhjusi.

3.   Kui tuvastatud pettust, rikkumist või reeglite süstemaatilist täitmatajätmist ei kõrvaldata kuue kuu jooksul alates teate avaldamisest, ei tohi Ühendkuningriigis seoses Põhja-Iirimaaga tariifseid soodusmeetmeid kohaldada. Komisjon avaldab oma veebisaidil kuupäeva, millest alates tariifseid soodusmeetmeid Ühendkuningriigis seoses Põhja-Iirimaaga ei kohaldata.

4.   Ühendkuningriik edastab komisjonile Põhja-Iirimaaga seoses kogu käesoleva artikli kohaldamiseks vajaliku teabe.

5.   Tariifseid soodusmeetmeid võib hakata uuesti kohaldama, kui kooskõlas artikliga 6 leitakse, et kolmas riik või asjaomane kolmandate riikide rühm on võtnud vastavuse tagamiseks vajalikud meetmed.

Artikkel 8

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. detsember 2020

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 269, 10.10.2013, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 30. jaanuari 2020. aasta otsus (EL) 2020/135 Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu sõlmimise kohta (ELT L 29, 31.1.2020, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2447, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558).

3

---

OTSUSED

| 21.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 431/59 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 431/59

---

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE OTSUS (ÜVJP) 2020/2164,

15. detsember 2020,

millega pikendatakse Somaalias läbiviidava võimete tugevdamise Euroopa Liidu missiooni (EUCAP Somalia) juhi volitusi (EUCAP Somalia/1/2020)

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 38 kolmandat lõiku,

võttes arvesse nõukogu 16. juuli 2012. aasta otsust 2012/389/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu missiooni võimete tugevdamiseks Somaalias (EUCAP Somalia), (1) eriti selle artikli 9 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt otsuse 2012/389/ÜVJP artikli 9 lõikele 1 on poliitika- ja julgeolekukomitee volitatud tegema kooskõlas aluslepingu artikli 38 kolmanda lõiguga Somaalias läbiviidava võimete tugevdamise Euroopa Liidu missiooni (EUCAP Somalia) poliitiliseks kontrolliks ja strateegiliseks juhtimiseks asjakohaseid otsuseid, sealhulgas missiooni juhi ametisse nimetamise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt otsuse 2012/389/ÜVJP artikli 9 lõikele 1 on poliitika- ja julgeolekukomitee volitatud tegema kooskõlas aluslepingu artikli 38 kolmanda lõiguga Somaalias läbiviidava võimete tugevdamise Euroopa Liidu missiooni (EUCAP Somalia) poliitiliseks kontrolliks ja strateegiliseks juhtimiseks asjakohaseid otsuseid, sealhulgas missiooni juhi ametisse nimetamise kohta.

| (2) | Poliitika- ja julgeolekukomitee võttis 19. septembril 2019 vastu otsuse (ÜVJP) 2019/1591, (2) millega nimetatakse Christopher REYNOLDS EUCAP Somalia juhiks ajavahemikuks 10. septembrist 2019 kuni 31. detsembrini 2020. |
| --- | --- |

(2)

Poliitika- ja julgeolekukomitee võttis 19. septembril 2019 vastu otsuse (ÜVJP) 2019/1591, (2) millega nimetatakse Christopher REYNOLDS EUCAP Somalia juhiks ajavahemikuks 10. septembrist 2019 kuni 31. detsembrini 2020.

| (3) | Nõukogu võttis 10. detsembril 2020 vastu otsuse (ÜVJP) 2020/2031, (3) millega pikendatakse EUCAP Somalia kehtivust kuni 31. detsembrini 2022. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 10. detsembril 2020 vastu otsuse (ÜVJP) 2020/2031, (3) millega pikendatakse EUCAP Somalia kehtivust kuni 31. detsembrini 2022.

| (4) | Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja on teinud ettepaneku pikendada EUCAP Somalia juhi Christopher REYNOLDSI volitusi 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2021, |
| --- | --- |

(4)

Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja on teinud ettepaneku pikendada EUCAP Somalia juhi Christopher REYNOLDSI volitusi 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2021,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Somaalias läbiviidava võimete tugevdamise Euroopa Liidu missiooni (EUCAP Somalia) juhi Christopher REYNOLDSI volitusi pikendatakse ajavahemikuks 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2021.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 15. detsember 2020

Poliitika- ja julgeolekukomitee nimel

eesistuja

S. FROM-EMMESBERGER

---

(1)  
  ELT L 187, 17.7.2012, lk 40.

1

(2)  Poliitika- ja julgeolekukomitee 19. septembri 2019. aasta otsus (ÜVJP) 2019/1591, millega nimetatakse ametisse Somaalias läbiviidava võimete tugevdamise Euroopa Liidu missiooni (EUCAP Somalia) juht (EUCAP Somalia/1/2019) (ELT L 248, 27.9.2019, lk 65).

2

(3)  Nõukogu 10. detsembri 2020. aasta otsus (ÜVJP) 2020/2031, millega muudetakse otsust 2012/389/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu missiooni võimete tugevdamiseks Somaalias (EUCAP Somalia), ja pikendatakse selle kehtivust (ELT L 419, 11.12.2020, lk 26).

3

---

| 21.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 431/61 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 431/61

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2020/2165,

9. detsember 2020,

millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1861 rakenduseeskirjad seoses andmete kvaliteedi miinimumstandarditega ning tehniliste kirjeldustega fotode ja daktüloskoopiliste andmete sisestamiseks Schengeni infosüsteemi (SIS) piirikontrolli ja tagasisaatmise valdkonnas

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 8599 all)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. novembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1861, milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist piirikontrolli valdkonnas ning millega muudetakse Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni ja määrust (EÜ) nr 1987/2006 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1987/2006, (1) ja eriti selle artikli 32 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Schengeni infosüsteem (edaspidi „SIS“) sisaldab piirikontrolli ja tagasisaatmise valdkonnas hoiatusteateid isikute kohta, kellel on keelatud liikmesriikide territooriumile siseneda ja seal viibida või kelle puhul kontrollitakse tagasisaatmisotsuse täitmist, tugevdades seeläbi liidu rändepoliitikat ning aidates kaasa võimalikult suure turvalisuse saavutamisele vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal. |
| --- | --- |

(1)

Schengeni infosüsteem (edaspidi „SIS“) sisaldab piirikontrolli ja tagasisaatmise valdkonnas hoiatusteateid isikute kohta, kellel on keelatud liikmesriikide territooriumile siseneda ja seal viibida või kelle puhul kontrollitakse tagasisaatmisotsuse täitmist, tugevdades seeläbi liidu rändepoliitikat ning aidates kaasa võimalikult suure turvalisuse saavutamisele vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal.

| (2) | Vastavalt määruse (EL) 2018/1861 artikli 20 lõikele 2 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1860 (2) artikli 4 lõikele 1 hõlmavad SISi hoiatusteatesse sisestatavad andmekategooriad fotosid, näokujutisi ja daktüloskoopilisi andmeid (viimased hõlmavad sõrme- ja peopesajälgi). Vastavalt määruse (EL) 2018/1861 artikli 22 lõikele 1 ja määruse (EL) 2018/1860 artikli 4 lõikele 2 tuleks sellised andmed sisestada SISi, kui need on kättesaadavad. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EL) 2018/1861 artikli 20 lõikele 2 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1860 (2) artikli 4 lõikele 1 hõlmavad SISi hoiatusteatesse sisestatavad andmekategooriad fotosid, näokujutisi ja daktüloskoopilisi andmeid (viimased hõlmavad sõrme- ja peopesajälgi). Vastavalt määruse (EL) 2018/1861 artikli 22 lõikele 1 ja määruse (EL) 2018/1860 artikli 4 lõikele 2 tuleks sellised andmed sisestada SISi, kui need on kättesaadavad.

| (3) | Määruse (EL) 2018/1861 artikli 32 lõikes 1, mida kohaldatakse ka SISi toimimise suhtes tagasisaatmise valdkonnas vastavalt määruse (EL) 2018/1860 artiklile 19, on sätestatud, et SISi sisestatud hoiatusteates sisalduvate fotode, näokujutiste ja daktüloskoopiliste andmete suhtes kohaldatakse kvaliteedikontrolli, et teha kindlaks, kas need vastavad andmete kvaliteedi miinimumstandarditele ja tehnilistele kirjeldustele. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) 2018/1861 artikli 32 lõikes 1, mida kohaldatakse ka SISi toimimise suhtes tagasisaatmise valdkonnas vastavalt määruse (EL) 2018/1860 artiklile 19, on sätestatud, et SISi sisestatud hoiatusteates sisalduvate fotode, näokujutiste ja daktüloskoopiliste andmete suhtes kohaldatakse kvaliteedikontrolli, et teha kindlaks, kas need vastavad andmete kvaliteedi miinimumstandarditele ja tehnilistele kirjeldustele.

| (4) | On vaja kehtestada rakendusmeetmed, millega määratakse kindlaks andmete kvaliteedi miinimumstandardid ja tehnilised kirjeldused selliste andmete sisestamiseks SISi ja nende seal säilitamiseks. |
| --- | --- |

(4)

On vaja kehtestada rakendusmeetmed, millega määratakse kindlaks andmete kvaliteedi miinimumstandardid ja tehnilised kirjeldused selliste andmete sisestamiseks SISi ja nende seal säilitamiseks.

| (5) | Tehnilistes kirjeldustes tuleks fotode SISi sisestamiseks ja seal säilitamiseks kindlaks määrata üksnes selline kvaliteeditase, mida kasutatakse isikusamasuse kinnitamiseks vastavalt kõnealuse määruse artikli 33 lõikele 1. Artikli 33 lõike 4 kohaselt isiku tuvastamiseks kasutatavate fotode ja näokujutiste SISi sisestamiseks ja talletamiseks nõutav kvaliteeditase tuleks sätestada hilisemas etapis, kui kõnealuses artiklis sätestatud tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(5)

Tehnilistes kirjeldustes tuleks fotode SISi sisestamiseks ja seal säilitamiseks kindlaks määrata üksnes selline kvaliteeditase, mida kasutatakse isikusamasuse kinnitamiseks vastavalt kõnealuse määruse artikli 33 lõikele 1. Artikli 33 lõike 4 kohaselt isiku tuvastamiseks kasutatavate fotode ja näokujutiste SISi sisestamiseks ja talletamiseks nõutav kvaliteeditase tuleks sätestada hilisemas etapis, kui kõnealuses artiklis sätestatud tingimused on täidetud.

| (6) | eu-LISA peaks SIS II nõuanderühmaga konsulteerides töötama välja ja dokumenteerima käesolevas otsuses, SISi liidese juhenddokumendis ja üksikasjalikes tehnilistes kirjeldustes sätestatud standardite ja tehniliste kirjelduste tehnilised üksikasjad. Liikmesriigid, Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Amet (Europol) ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet peaksid arendama oma süsteeme kooskõlas kõnealustes dokumentides sätestatud tehniliste kirjeldustega. |
| --- | --- |

(6)

eu-LISA peaks SIS II nõuanderühmaga konsulteerides töötama välja ja dokumenteerima käesolevas otsuses, SISi liidese juhenddokumendis ja üksikasjalikes tehnilistes kirjeldustes sätestatud standardite ja tehniliste kirjelduste tehnilised üksikasjad. Liikmesriigid, Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Amet (Europol) ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet peaksid arendama oma süsteeme kooskõlas kõnealustes dokumentides sätestatud tehniliste kirjeldustega.

| (7) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osalenud Taani määruse (EL) 2018/1861 vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Võttes siiski arvesse, et määrus (EL) 2018/1861 põhineb Schengeni acquis’l, teatas Taani 26. aprillil 2019 kooskõlas nimetatud protokolli artikliga 4, et ta on otsustanud määruse (EL) 2018/1861 oma siseriiklikusse õigusesse üle võtta. Seega on käesolev otsus rahvusvahelise õiguse kohaselt Taani suhtes siduv. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osalenud Taani määruse (EL) 2018/1861 vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Võttes siiski arvesse, et määrus (EL) 2018/1861 põhineb Schengeni acquis’l, teatas Taani 26. aprillil 2019 kooskõlas nimetatud protokolli artikliga 4, et ta on otsustanud määruse (EL) 2018/1861 oma siseriiklikusse õigusesse üle võtta. Seega on käesolev otsus rahvusvahelise õiguse kohaselt Taani suhtes siduv.

| (8) | Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ (3); seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(8)

Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ (3); seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (9) | Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2000/365/EÜ (4). Seetõttu ei ole otsus Ühendkuningriigi suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(9)

Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2000/365/EÜ (4). Seetõttu ei ole otsus Ühendkuningriigi suhtes siduv ega kohaldatav.

| (10) | Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (5) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (6) artikli 1 punktis G osutatud valdkonda. |
| --- | --- |

(10)

Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (5) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (6) artikli 1 punktis G osutatud valdkonda.

| (11) | Šveitsi puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (7) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (8) artikliga 3. |
| --- | --- |

(11)

Šveitsi puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (7) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (8) artikliga 3.

| (12) | Liechtensteini puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (9) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G] osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL (10) artikliga 3. |
| --- | --- |

(12)

Liechtensteini puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (9) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G] osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL (10) artikliga 3.

| (13) | Bulgaaria ja Rumeenia puhul on käesolev otsus õigusakt, mis põhineb Schengeni acquis’l või on muul viisil sellega seotud 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 tähenduses ning seda tuleks tõlgendada koostoimes nõukogu otsustega 2010/365/EL (11) ja (EL) 2018/934 (12). |
| --- | --- |

(13)

Bulgaaria ja Rumeenia puhul on käesolev otsus õigusakt, mis põhineb Schengeni acquis’l või on muul viisil sellega seotud 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 tähenduses ning seda tuleks tõlgendada koostoimes nõukogu otsustega 2010/365/EL (11) ja (EL) 2018/934 (12).

| (14) | Horvaatia puhul on käesolev otsus õigusakt, mis põhineb Schengeni acquis’l või on muul viisil sellega seotud 2011. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 tähenduses ning seda tuleks tõlgendada koostoimes nõukogu otsusega (EL) 2017/733 (13). |
| --- | --- |

(14)

Horvaatia puhul on käesolev otsus õigusakt, mis põhineb Schengeni acquis’l või on muul viisil sellega seotud 2011. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 tähenduses ning seda tuleks tõlgendada koostoimes nõukogu otsusega (EL) 2017/733 (13).

| (15) | Küprose puhul on käesolev otsus õigusakt, mis põhineb Schengeni acquis’l või on muul viisil sellega seotud 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 2 tähenduses. |
| --- | --- |

(15)

Küprose puhul on käesolev otsus õigusakt, mis põhineb Schengeni acquis’l või on muul viisil sellega seotud 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 2 tähenduses.

| (16) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (14) artikli 42 lõikele 1 konsulteeriti Euroopa Andmekaitseinspektoriga, kes esitas oma arvamuse 26. augustil 2020. |
| --- | --- |

(16)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (14) artikli 42 lõikele 1 konsulteeriti Euroopa Andmekaitseinspektoriga, kes esitas oma arvamuse 26. augustil 2020.

| (17) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas SIS-SIRENE piiride komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(17)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas SIS-SIRENE piiride komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) 2018/1861 artiklis 32 osutatud fotode ja daktüloskoopiliste andmete SISi sisestamine ja seal säilitamine peab vastama käesoleva otsuse lisas sätestatud andmekvaliteedi miinimumstandarditele ja tehnilistele kirjeldustele.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud:

| 1) | Austria Vabariigile, Belgia Kuningriigile, Bulgaaria Vabariigile, Eesti Vabariigile, Hispaania Kuningriigile, Horvaatia Vabariigile, Itaalia Vabariigile, Kreeka Vabariigile, Küprose Vabariigile, Leedu Vabariigile, Luksemburgi Suurhertsogiriigile, Läti Vabariigile, Malta Vabariigile, Madalmaade Kuningriigile, Poola Vabariigile, Portugali Vabariigile, Prantsuse Vabariigile, Rootsi Kuningriigile, Rumeeniale, Saksamaa Liitvabariigile, Sloveenia Vabariigile, Slovaki Vabariigile, Soome Vabariigile, Taani Kuningriigile, Tšehhi Vabariigile ja Ungarile. |
| --- | --- |

1)

Austria Vabariigile, Belgia Kuningriigile, Bulgaaria Vabariigile, Eesti Vabariigile, Hispaania Kuningriigile, Horvaatia Vabariigile, Itaalia Vabariigile, Kreeka Vabariigile, Küprose Vabariigile, Leedu Vabariigile, Luksemburgi Suurhertsogiriigile, Läti Vabariigile, Malta Vabariigile, Madalmaade Kuningriigile, Poola Vabariigile, Portugali Vabariigile, Prantsuse Vabariigile, Rootsi Kuningriigile, Rumeeniale, Saksamaa Liitvabariigile, Sloveenia Vabariigile, Slovaki Vabariigile, Soome Vabariigile, Taani Kuningriigile, Tšehhi Vabariigile ja Ungarile.

| 2) | Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametile ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametile. |
| --- | --- |

2)

Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametile ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametile.

Brüssel, 9. detsember 2020

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Ylva JOHANSSON

---

(1)  
  ELT L 312, 7.12.2018, lk 14.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. novembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1860 Schengeni infosüsteemi kasutamise kohta ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmiseks (ELT L 312, 7.12.2018, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

3

acquis

(4)  Nõukogu 29. mai 2000. aasta otsus 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43).

4

acquis

(5)  
  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.

5

(6)  Nõukogu 17. mai 1999. aasta otsus 1999/437/EÜ Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31).

6

acquis

(7)  
  ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.

7

(8)  Nõukogu 28. jaanuari 2008. aasta otsus 2008/146/EÜ sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (ELT L 53, 27.2.2008, lk 1).

8

acquis

(9)  
  ELT L 160, 18.6.2011, lk 21.

9

(10)  Nõukogu 7. märtsi 2011. aasta otsus 2011/350/EL Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, seoses sisepiiridel piirikontrolli kaotamise ja isikute liikumisega (ELT L 160, 18.6.2011, lk 19).

10

acquis

(11)  Nõukogu 29. juuni 2010. aasta otsus 2010/365/EL Schengeni infosüsteemi käsitlevate Schengeni acquis’ sätete kohaldamise kohta Bulgaaria Vabariigis ja Rumeenias (ELT L 166, 1.7.2010, lk 17);

11

acquis

(12)  Nõukogu 25. juuni 2018. aasta otsus (EL) 2018/934, mis käsitleb Schengeni infosüsteemiga seotud Schengeni acquis’ ülejäänud sätete jõustamist Bulgaaria Vabariigis ja Rumeenias (ELT L 165, 2.7.2018, lk 37).

12

acquis

(13)  Nõukogu 25. aprilli 2017. aasta otsus (EL) 2017/733 Schengeni infosüsteemi käsitlevate Schengeni acquis’ sätete kohaldamise kohta Horvaatia Vabariigis (ELT L 108, 26.4.2017, lk 31).

13

acquis

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

14

---

LISA

ANDMETE KVALITEEDI MIINIMUMSTANDARDID JA TEHNILISED KIRJELDUSED FOTODE JA DAKTÜLOSKOOPILISTE ANDMETE KASUTAMISEKS SISIS

1.   Daktüloskoopilised andmed

1.1.   SISis kasutatavate daktüloskoopiliste andmete kategooriad

SISis võib kasutada järgmiste kategooriate daktüloskoopilisi andmeid:

| a) | vajutatud sõrmejäljed, sealhulgas vajutatud pöidlajäljed ja vajutatud nelja-sõrme-jäljed; |
| --- | --- |

a)

vajutatud sõrmejäljed, sealhulgas vajutatud pöidlajäljed ja vajutatud nelja-sõrme-jäljed;

| b) | pööratud sõrmejäljed; |
| --- | --- |

b)

pööratud sõrmejäljed;

| c) | peopesajäljed. |
| --- | --- |

c)

peopesajäljed.

1.2.   Daktüloskoopiliste andmete lubatud vormingud

Liikmesriigid võivad edastada kesksele SISile:

| a) | andmed, mis on kogutud riiklikul tasandil reaalajas toimivate skaneerimisseadmetega, millega on võimalik koguda ja segmentida kuni kümmet erinevat sõrmejälge; pööratud, vajutatud või mõlemad; |
| --- | --- |

a)

andmed, mis on kogutud riiklikul tasandil reaalajas toimivate skaneerimisseadmetega, millega on võimalik koguda ja segmentida kuni kümmet erinevat sõrmejälge; pööratud, vajutatud või mõlemad;

| b) | tinti kasutades võetud sõrme- ja peopesajäljed; pööratud, vajutatud või mõlemad jäljed, mis on hiljem asjaomase kvaliteediga ja asjaomases resolutsioonis skaneeritud. |
| --- | --- |

b)

tinti kasutades võetud sõrme- ja peopesajäljed; pööratud, vajutatud või mõlemad jäljed, mis on hiljem asjaomase kvaliteediga ja asjaomases resolutsioonis skaneeritud.

Määruse (EL) 2018/1861 artikli 33 lõikes 2 määratletud keskne SIS sõrmejälgede automaatse tuvastamise süsteem (CS-SIS AFIS) peab olema ühilduv ja koostalitlusvõimeline punktides a ja b nimetatud daktüloskoopiliste andmete vormingutega.

1.3.   Andmete kvaliteedi miinimumstandardid ja tehnilised kirjeldused

1.3.1.   Kausta- ja pakkimisvorming („daktüloskoopiline konteiner“)

Daktüloskoopiliste andmete SISi edastamise vorming („daktüloskoopiline konteiner“) peab vastama ANSI/NIST (1) binaarsel vormingul põhinevale SIS NIST standardile.

Keskse SISi (CS-SIS) tehnilise abi üksuse tasandil luuakse SIS NIST-kontroller, et kontrollida edastatud daktüloskoopilise konteineri vastavust määratletud SIS NIST-standardile.

CS-SISi sõrmejälgede automaatse tuvastamise süsteem (AFIS) ei võta määratletud SIS NIST standardile mittevastavaid daktüloskoopilisi konteinereid vastu ja neid keskses SISis ei säilitata. Kui CS-SISi sõrmejälgede automaatse tuvastamise süsteem lükkab nõuetele mittevastava toimiku tagasi, saadab CS-SIS andmed edastanud liikmesriigile veateate.

1.3.2.   Kujutiste vorming ja lahutusvõime

Punkti 1.1 alapunktides a, b ja c osutatud sõrmejälje- ja peopesajälje kujutiste nominaalne lahutusvõime peab CS-SISis töötlemiseks olema kas 1 000 ppi või 500 ppi, millel on 256 halltooni. 500 ppi kujutised tuleb sisestada WSQ vormingus ning 1 000 ppi kujutised JPEG2000 (JP2) vormingus.

1.3.3.   Kvaliteedikünnised sõrmejälgede ja peopesajälgede kujutiste säilitamiseks ja kasutamiseks CS-SISi sõrmejälgede automaatse tuvastamise süsteemis (AFIS)

Sõrmejälgede kujutised peavad CS-SISi sõrmejälgede automaatse tuvastamise süsteemis salvestamiseks ja kasutamiseks ületama SISi liidese juhenddokumendis ja üksikasjalikes tehnilistes kirjeldustes sätestatud kvaliteedikünnised.

Liikmesriikidel soovitatakse enne daktüloskoopiliste kujutiste CS-SISile edastamist kontrollida nende vastavust kvaliteedinõuetele.

Nõuetele vastavaid daktüloskoopilisi konteinereid, mis sisaldavad kvaliteedikünnise alla jäävaid sõrme- ja peopesajälgi, CS-SISi sõrmejälgede automaatse tuvastamise süsteemis ei säilitata ning biomeetriliste otsingute tegemiseks ei kasutata. Daktüloskoopilisi konteinereid, mis sisaldavad CS-SISi sõrmejälgede automaatse tuvastamise süsteemi poolt tagasilükatud daktüloskoopilisi kujutisi, võib kasutada üksnes isiku isikusamasuse kinnitamiseks kooskõlas määruse (EL) 2018/1861 artikli 33 lõikega 1. Kui CS-SISi sõrmejälgede automaatse tuvastamise süsteem on faili kujutiste halva kvaliteedi tõttu tagasi lükanud, saadab CS-SIS andmed edastanud liikmesriigile veateate.

1.4.   Biomeetrilised otsingud

CS-SISi sõrmejälgede automaatse tuvastamise süsteem pakub biomeetriliste andmete otsingu funktsiooni igat liiki daktüloskoopiliste kujutiste jaoks, mis vastavad punktis 1.3.3 kehtestatud kvaliteedinõuetele.

CS-SISi sõrmejälgede automaatse tuvastamise süsteemis tehtavate biomeetriliste otsingute eri kategooriate toimivusnõuded ja biomeetriline täpsus on sätestatud SISi liidese juhenddokumendis ja üksikasjalikes tehnilistes kirjeldustes.

2.   Fotod

Fotode SISi sisestamisel tuleb kasutada resolutsiooni vähemalt 480 × 600 pikslit ja värvisügavust 24 bitti.

---

(1)  USA riiklik infosüsteemide standard (American National Standard for Information Systems) / USA riiklik standardite ja tehnoloogia instituut (National Institute of Standards and Technology).

---

| 21.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 431/66 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 431/66

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2020/2166,

17. detsember 2020,

liikmesriikide enampakkumisosade kindlaksmääramise kohta ELi heitkogustega kauplemise süsteemi raames aastatel 2021–2030

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 8945 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/87/EÜ, millega luuakse liidus kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguse ühikutega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ, (1) eriti selle artikli 3d lõiget 3 ja artikli 10 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Seoses lubatud heitkoguse ühikute enampakkumisega muudeti Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2018/410 (2) direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõiget 2 ja IIa lisa 1. jaanuaril 2021 algavaks ajavahemikuks. Vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõike 2 punktile a jaotatakse 90 % enampakkumisel müüdavate direktiivi 2003/87/EÜ III peatüki kohaselt välja antud lubatud heitkoguse ühikute (edaspidi „üldised LHÜd“) üldkogusest liikmesriikide vahel osadena, mis on võrdsed ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (edaspidi „ELi HKS“) tõendatud heitkoguste osaga 2005. aastal või ajavahemiku 2005–2007 keskmisega, olenevalt sellest, kumb on suurem. Vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõike 2 punktile b jaotatakse ülejäänud 10 % enampakkumisel müüdavate üldiste LHÜde üldkogusest teatavate liikmesriikide vahel liidusisese solidaarsuse, majanduskasvu ja omavahelise ühendatuse tagamise eesmärgil, suurendades seega kõnealuste liikmesriikide poolt enampakkumisel müüdavate LHÜde kogust direktiivi 2003/87/EÜ IIa lisas täpsustatud protsendimäärade võrra. |
| --- | --- |

(1)

Seoses lubatud heitkoguse ühikute enampakkumisega muudeti Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2018/410 (2) direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõiget 2 ja IIa lisa 1. jaanuaril 2021 algavaks ajavahemikuks. Vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõike 2 punktile a jaotatakse 90 % enampakkumisel müüdavate direktiivi 2003/87/EÜ III peatüki kohaselt välja antud lubatud heitkoguse ühikute (edaspidi „üldised LHÜd“) üldkogusest liikmesriikide vahel osadena, mis on võrdsed ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (edaspidi „ELi HKS“) tõendatud heitkoguste osaga 2005. aastal või ajavahemiku 2005–2007 keskmisega, olenevalt sellest, kumb on suurem. Vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõike 2 punktile b jaotatakse ülejäänud 10 % enampakkumisel müüdavate üldiste LHÜde üldkogusest teatavate liikmesriikide vahel liidusisese solidaarsuse, majanduskasvu ja omavahelise ühendatuse tagamise eesmärgil, suurendades seega kõnealuste liikmesriikide poolt enampakkumisel müüdavate LHÜde kogust direktiivi 2003/87/EÜ IIa lisas täpsustatud protsendimäärade võrra.

| (2) | 1. veebruaril 2020 jõustus Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise leping (3). Lisaks kohaldatakse alates kõnealuse lepingu artiklis 126 sätestatud üleminekuperioodi lõpust kõnealuse lepingu Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli. Liikmesriikide enampakkumisosade kindlaksmääramisel tuleks arvesse võtta Ühendkuningriigi väljaastumist Euroopa Liidust ning Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli. |
| --- | --- |

(2)

1. veebruaril 2020 jõustus Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise leping (3). Lisaks kohaldatakse alates kõnealuse lepingu artiklis 126 sätestatud üleminekuperioodi lõpust kõnealuse lepingu Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli. Liikmesriikide enampakkumisosade kindlaksmääramisel tuleks arvesse võtta Ühendkuningriigi väljaastumist Euroopa Liidust ning Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli.

| (3) | Liikmesriikide direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõike 2 punkti a kohased üldiste LHÜde osad ajavahemikul 2021–2030 määratakse kindlaks samade andmete alusel, mida kasutati ajavahemikuks 2013–2020, välja arvatud liikmesriikide 2005. aasta tõendatud heitkoguste või ajavahemiku 2005–2007 keskmise korrigeerimised, mis on kantud liidu registrisse ja kättesaadavad Euroopa Liidu tehingulogis (edaspidi „ELi tehingulogi“) alates 30. juunist 2020 (4). Vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2018/2066 (5) on täielik, järjepidev, läbipaistev ja nõuetekohane kasvuhoonegaaside heitkoguste seire ja aruandlus ELi HKSi toimimise seisukohast väga oluline. Seepärast on asjakohane kasutada liikmesriikide üldiste LHÜde enampakkumisel müümise osade kindlaksmääramiseks kõige uuemaid andmeid, mis on kantud liidu registrisse ja kättesaadavad ELi tehingulogis. Komisjoni määruse (EL) nr 389/2013 (6) artikli 35 lõike 6 kohaselt võib käitise või õhusõiduki käitaja iga-aastaseid tõendatud heitkoguseid liidu registris tagasiulatuvalt korrigeerida, et tagada vastavus direktiivi 2003/87/EÜ artiklitele 14 ja 15. Alates 2012. aastast on aastate 2005–2007 tõendatud heitkoguseid korrigeeritud, kuna ELi HKSi käitajad on kandnud liidu registrisse täpsemad andmed ja need on nüüd ELi tehingulogis kättesaadavad. |
| --- | --- |

(3)

Liikmesriikide direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõike 2 punkti a kohased üldiste LHÜde osad ajavahemikul 2021–2030 määratakse kindlaks samade andmete alusel, mida kasutati ajavahemikuks 2013–2020, välja arvatud liikmesriikide 2005. aasta tõendatud heitkoguste või ajavahemiku 2005–2007 keskmise korrigeerimised, mis on kantud liidu registrisse ja kättesaadavad Euroopa Liidu tehingulogis (edaspidi „ELi tehingulogi“) alates 30. juunist 2020 (4). Vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2018/2066 (5) on täielik, järjepidev, läbipaistev ja nõuetekohane kasvuhoonegaaside heitkoguste seire ja aruandlus ELi HKSi toimimise seisukohast väga oluline. Seepärast on asjakohane kasutada liikmesriikide üldiste LHÜde enampakkumisel müümise osade kindlaksmääramiseks kõige uuemaid andmeid, mis on kantud liidu registrisse ja kättesaadavad ELi tehingulogis. Komisjoni määruse (EL) nr 389/2013 (6) artikli 35 lõike 6 kohaselt võib käitise või õhusõiduki käitaja iga-aastaseid tõendatud heitkoguseid liidu registris tagasiulatuvalt korrigeerida, et tagada vastavus direktiivi 2003/87/EÜ artiklitele 14 ja 15. Alates 2012. aastast on aastate 2005–2007 tõendatud heitkoguseid korrigeeritud, kuna ELi HKSi käitajad on kandnud liidu registrisse täpsemad andmed ja need on nüüd ELi tehingulogis kättesaadavad.

| (4) | Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3d lõike 3 kohaselt peaks iga liikmesriigi poolt enampakkumisel müüdavate direktiivi 2003/87/EÜ II peatüki kohaselt välja antud lubatud heitkoguse ühikute (edaspidi „lennunduse LHÜd“) arv olema proportsionaalne tema osaga asjaomasel võrdlusaastal kõikidele liikmesriikidele omistatud lennunduse koguheites. Ajavahemikul 2021–2030 on võrdlusaasta 2018. aasta ning asjakohane kohaldamisala on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2017/2392 (7). Komisjon kogus 2018. aastal Eurocontrolilt andmeid lennunduse heitkoguste kohta, et määrata kindlaks liikmesriikide lennunduse LHÜde enampakkumisosad, |
| --- | --- |

(4)

Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3d lõike 3 kohaselt peaks iga liikmesriigi poolt enampakkumisel müüdavate direktiivi 2003/87/EÜ II peatüki kohaselt välja antud lubatud heitkoguse ühikute (edaspidi „lennunduse LHÜd“) arv olema proportsionaalne tema osaga asjaomasel võrdlusaastal kõikidele liikmesriikidele omistatud lennunduse koguheites. Ajavahemikul 2021–2030 on võrdlusaasta 2018. aasta ning asjakohane kohaldamisala on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2017/2392 (7). Komisjon kogus 2018. aastal Eurocontrolilt andmeid lennunduse heitkoguste kohta, et määrata kindlaks liikmesriikide lennunduse LHÜde enampakkumisosad,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3d lõikes 3 ja artikli 10 lõikes 2 osutatud liikmesriikide enampakkumisosad ajavahemikuks 2021–2030 on esitatud käesoleva otsuse lisades järgmiselt:

| a) | I lisa: liikmesriikide direktiivi 2003/87/EÜ III peatüki kohaselt välja antud lubatud heitkoguse ühikute enampakkumisosad; |
| --- | --- |

a)

I lisa: liikmesriikide direktiivi 2003/87/EÜ III peatüki kohaselt välja antud lubatud heitkoguse ühikute enampakkumisosad;

| b) | II lisa: liikmesriikide direktiivi 2003/87/EÜ II peatüki kohaselt välja antud lubatud heitkoguse ühikute enampakkumisosad. |
| --- | --- |

b)

II lisa: liikmesriikide direktiivi 2003/87/EÜ II peatüki kohaselt välja antud lubatud heitkoguse ühikute enampakkumisosad.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 17. detsember 2020

Komisjoni nimel

juhtiv asepresident

Frans TIMMERMANS

---

(1)  
  ELT L 275, 25.10.2003, lk 32.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/410, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ eesmärgiga hoogustada heitkoguste kulutõhusat vähendamist ja süsinikdioksiidiheite vähendamist toetavaid investeeringuid, ning otsust (EL) 2015/1814 (ELT L 76, 19.3.2018, lk 3).

2

(3)  Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise leping (ELT L 29, 31.1.2020, lk 7).

3

(4)  Ares(2020)4979599.

4

(5)  Komisjoni 19. detsembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/2066, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ kohast kasvuhoonegaaside heite seiret ja aruandlust ning millega muudetakse komisjoni määrust (EL) nr 601/2012 (ELT L 334, 31.12.2018, lk 1).

5

(6)  Komisjoni 2. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 389/2013, millega luuakse liidu register vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/87/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsustele nr 280/2004/EÜ ja nr 406/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrused (EL) nr 920/2010 ja nr 1193/2011 (ELT L 122, 3.5.2013, lk 1).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2392, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et jätkata kehtivate piirangute kohaldamist lennutegevuse ulatuse suhtes ja teha ettevalmistusi ülemaailmse turupõhise meetme rakendamiseks alates 2021. aastast (ELT L 350, 29.12.2017, lk 7).

7

---

I LISA

Direktiivi 2003/87/EÜ III peatüki kohaselt välja antud lubatud heitkoguse ühikute enampakkumisosad

| Riik | Enampakkumisosa |
| --- | --- |
| Austria | 1,549511512 % |
| Belgia | 2,570508102 % |
| Bulgaaria | 2,683627316 % |
| Horvaatia | 0,519852619 % |
| Küpros | 0,287177271 % |
| Tšehhi Vabariik | 5,021898139 % |
| Taani | 1,394176362 % |
| Eesti | 0,853364580 % |
| Soome | 1,861257204 % |
| Prantsusmaa | 6,094561928 % |
| Saksamaa | 22,290594909 % |
| Kreeka | 3,815882431 % |
| Ungari | 1,526557204 % |
| Island | 0,043450983 % |
| Iirimaa | 1,041937115 % |
| Itaalia | 10,521550682 % |
| Läti | 0,200953534 % |
| Liechtenstein | 0,000972381 % |
| Leedu | 0,433065735 % |
| Luksemburg | 0,122010786 % |
| Malta | 0,111715994 % |
| Madalmaad | 3,730700676 % |
| Norra | 0,865251836 % |
| Poola | 13,000319671 % |
| Portugal | 1,933850872 % |
| Rumeenia | 4,767806687 % |
| Slovakkia | 1,602124134 % |
| Sloveenia | 0,485701471 % |
| Hispaania | 9,519452381 % |
| Rootsi | 0,904220479 % |
| Ühendkuningriik – Põhja-Iirimaa | 0,245945006 % |

Riik

Enampakkumisosa

Austria

1,549511512 %

Belgia

2,570508102 %

Bulgaaria

2,683627316 %

Horvaatia

0,519852619 %

Küpros

0,287177271 %

Tšehhi Vabariik

5,021898139 %

Taani

1,394176362 %

Eesti

0,853364580 %

Soome

1,861257204 %

Prantsusmaa

6,094561928 %

Saksamaa

22,290594909 %

Kreeka

3,815882431 %

Ungari

1,526557204 %

Island

0,043450983 %

Iirimaa

1,041937115 %

Itaalia

10,521550682 %

Läti

0,200953534 %

Liechtenstein

0,000972381 %

Leedu

0,433065735 %

Luksemburg

0,122010786 %

Malta

0,111715994 %

Madalmaad

3,730700676 %

Norra

0,865251836 %

Poola

13,000319671 %

Portugal

1,933850872 %

Rumeenia

4,767806687 %

Slovakkia

1,602124134 %

Sloveenia

0,485701471 %

Hispaania

9,519452381 %

Rootsi

0,904220479 %

Ühendkuningriik – Põhja-Iirimaa

0,245945006 %

---

II LISA

Direktiivi 2003/87/EÜ II peatüki kohaselt välja antud lubatud heitkoguse ühikute enampakkumisosad

| Riik | Enampakkumisosa |
| --- | --- |
| Austria | 2,124352274 % |
| Belgia | 2,884043556 % |
| Bulgaaria | 0,962095516 % |
| Horvaatia | 0,770787777 % |
| Küpros | 0,698769072 % |
| Tšehhi Vabariik | 1,021630732 % |
| Taani | 2,589242238 % |
| Eesti | 0,269340406 % |
| Soome | 2,141104211 % |
| Prantsusmaa | 11,28357633 % |
| Saksamaa | 15,85911782 % |
| Kreeka | 5,222468391 % |
| Ungari | 0,97207424 % |
| Island | 0,912691877 % |
| Iirimaa | 1,928162337 % |
| Itaalia | 12,29799421 % |
| Läti | 0,542686113 % |
| Leedu | 0,441761613 % |
| Luksemburg | 0,354887922 % |
| Malta | 0,599063928 % |
| Madalmaad | 4,288464549 % |
| Norra | 4,219779278 % |
| Poola | 2,95885866 % |
| Portugal | 3,885085782 % |
| Rumeenia | 1,861835804 % |
| Slovakkia | 0,15910511 % |
| Sloveenia | 0,128561379 % |
| Hispaania | 14,8981547 % |
| Rootsi | 3,724304171 % |

Riik

Enampakkumisosa

Austria

2,124352274 %

Belgia

2,884043556 %

Bulgaaria

0,962095516 %

Horvaatia

0,770787777 %

Küpros

0,698769072 %

Tšehhi Vabariik

1,021630732 %

Taani

2,589242238 %

Eesti

0,269340406 %

Soome

2,141104211 %

Prantsusmaa

11,28357633 %

Saksamaa

15,85911782 %

Kreeka

5,222468391 %

Ungari

0,97207424 %

Island

0,912691877 %

Iirimaa

1,928162337 %

Itaalia

12,29799421 %

Läti

0,542686113 %

Leedu

0,441761613 %

Luksemburg

0,354887922 %

Malta

0,599063928 %

Madalmaad

4,288464549 %

Norra

4,219779278 %

Poola

2,95885866 %

Portugal

3,885085782 %

Rumeenia

1,861835804 %

Slovakkia

0,15910511 %

Sloveenia

0,128561379 %

Hispaania

14,8981547 %

Rootsi

3,724304171 %

---

| 21.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 431/70 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 431/70

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2020/2167,

17. detsember 2020,

millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2016/1918 (milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses kroonilise kurnatustõvega), pikendades selle kohaldamisaega

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 8802 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 999/2001, millega kehtestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 999/2001 on sätestatud liidu eeskirjad transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate (edaspidi „TSE“) vältimiseks, kontrolliks ja likvideerimiseks. Määrust kohaldatakse elusloomade ja loomsete saaduste tootmise ja turuleviimise ning teatavatel erijuhtudel ka nende ekspordi suhtes. Määrusega on muu hulgas ette nähtud ka kaitsemeetmete vastuvõtmine TSEde puhangute korral. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 999/2001 on sätestatud liidu eeskirjad transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate (edaspidi „TSE“) vältimiseks, kontrolliks ja likvideerimiseks. Määrust kohaldatakse elusloomade ja loomsete saaduste tootmise ja turuleviimise ning teatavatel erijuhtudel ka nende ekspordi suhtes. Määrusega on muu hulgas ette nähtud ka kaitsemeetmete vastuvõtmine TSEde puhangute korral.

| (2) | Komisjoni rakendusotsuses (EL) 2016/1918 (2) on sätestatud ajutised kaitsemeetmed seoses kroonilise kurnatustõvega [Termin on muutunud. Uus termin on „krooniline kurtumustõbi“]. Otsus võeti vastu pärast seda, kui 2016. aastal avastati Norras hirvlastel kuus kroonilise kurtumustõve juhtumit, neist neli tundra-põhjapõtradel ja kaks mets-põhjapõtradel. Tegemist oli kroonilise kurtumustõve juhtumite esmakordse avastamisega Euroopas ja looduses vabalt elavate põhjapõtrade esmakordsete haigusjuhtudega maailmas. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni rakendusotsuses (EL) 2016/1918 (2) on sätestatud ajutised kaitsemeetmed seoses kroonilise kurnatustõvega [Termin on muutunud. Uus termin on „krooniline kurtumustõbi“]. Otsus võeti vastu pärast seda, kui 2016. aastal avastati Norras hirvlastel kuus kroonilise kurtumustõve juhtumit, neist neli tundra-põhjapõtradel ja kaks mets-põhjapõtradel. Tegemist oli kroonilise kurtumustõve juhtumite esmakordse avastamisega Euroopas ja looduses vabalt elavate põhjapõtrade esmakordsete haigusjuhtudega maailmas.

| (3) | Ajavahemikul 2017. aasta jaanuarist kuni 2020. aasta septembrini on Norra teavitanud komisjoni ja liikmesriike veel 16 kroonilise kurtumustõve juhtumist metsikutel tundra-põhjapõtradel, viiest juhtumist metsikutel mets-põhjapõtradel ja ühest juhtumist punahirvel. 2018. aastal avastati Soomes liidu esimene kroonilise kurtumustõve juhtum ning 2020. aasta novembris avastati veel üks juhtum. 2019. aastal avastati Rootsis kolm juhtumit ja 2020. aasta septembris veel üks juhtum. Kõik kroonilise kurtumustõve juhtumid Soomes ja Rootsis avastati metsikutel mets-põhjapõtradel. |
| --- | --- |

(3)

Ajavahemikul 2017. aasta jaanuarist kuni 2020. aasta septembrini on Norra teavitanud komisjoni ja liikmesriike veel 16 kroonilise kurtumustõve juhtumist metsikutel tundra-põhjapõtradel, viiest juhtumist metsikutel mets-põhjapõtradel ja ühest juhtumist punahirvel. 2018. aastal avastati Soomes liidu esimene kroonilise kurtumustõve juhtum ning 2020. aasta novembris avastati veel üks juhtum. 2019. aastal avastati Rootsis kolm juhtumit ja 2020. aasta septembris veel üks juhtum. Kõik kroonilise kurtumustõve juhtumid Soomes ja Rootsis avastati metsikutel mets-põhjapõtradel.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 999/2001 III lisa A peatüki III osa punktiga A on ette nähtud kroonilise kurtumustõve kolmeaastane seireprogramm, mis kestab 1. jaanuarist 2018 kuni 31. detsembrini 2020. Selleks et koguda rohkem andmeid, jätkub aga vastavalt seireprogrammi tehnilisele kirjeldusele andmete kogumine osaliselt kogu 2021. aasta jooksul. Seega ei ole oodata, et seireprogrammi tulemuste teaduslik hindamine, mida oleks vaja kroonilise kurtumustõvega seotud edasiste meetmete väljatöötamiseks, valmiks enne 2022. aastat. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 999/2001 III lisa A peatüki III osa punktiga A on ette nähtud kroonilise kurtumustõve kolmeaastane seireprogramm, mis kestab 1. jaanuarist 2018 kuni 31. detsembrini 2020. Selleks et koguda rohkem andmeid, jätkub aga vastavalt seireprogrammi tehnilisele kirjeldusele andmete kogumine osaliselt kogu 2021. aasta jooksul. Seega ei ole oodata, et seireprogrammi tulemuste teaduslik hindamine, mida oleks vaja kroonilise kurtumustõvega seotud edasiste meetmete väljatöötamiseks, valmiks enne 2022. aastat.

| (5) | 11. novembril 2019 avaldas Euroopa Toiduohutusamet teadusliku arvamuse „Ajakohastatud teave hirvlaste kroonilise kurtumustõve kohta III“ (3) (edaspidi „EFSA arvamus“). On vaja rohkem aega, et otsustada, kuidas EFSA arvamuses esitatud järeldusi ja soovitusi liidu eeskirjades kajastada. |
| --- | --- |

(5)

11. novembril 2019 avaldas Euroopa Toiduohutusamet teadusliku arvamuse „Ajakohastatud teave hirvlaste kroonilise kurtumustõve kohta III“ (3) (edaspidi „EFSA arvamus“). On vaja rohkem aega, et otsustada, kuidas EFSA arvamuses esitatud järeldusi ja soovitusi liidu eeskirjades kajastada.

| (6) | Võttes arvesse, et Norras, Soomes ja Rootsis on avastatud uusi kroonilise kurtumustõve juhtumeid ning et tuleks ära oodata kurtumustõve kolmeaastase seireprogrammi tulemused ja eeldatavasti selle seireprogrammi tulemuste põhjal 2022. aastal valmiv teaduslik hindamine, pidades silmas, et EFSA arvamuse kajastamiseks on vaja rohkem aega, tuleks rakendusotsuse (EL) 2016/1918 kohaldamisaega pikendada kuni 31. detsembrini 2022. |
| --- | --- |

(6)

Võttes arvesse, et Norras, Soomes ja Rootsis on avastatud uusi kroonilise kurtumustõve juhtumeid ning et tuleks ära oodata kurtumustõve kolmeaastase seireprogrammi tulemused ja eeldatavasti selle seireprogrammi tulemuste põhjal 2022. aastal valmiv teaduslik hindamine, pidades silmas, et EFSA arvamuse kajastamiseks on vaja rohkem aega, tuleks rakendusotsuse (EL) 2016/1918 kohaldamisaega pikendada kuni 31. detsembrini 2022.

| (7) | Seepärast tuleks rakendusotsust (EL) 2016/1918 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast tuleks rakendusotsust (EL) 2016/1918 vastavalt muuta.

| (8) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse (EL) 2016/1918 artiklis 4 asendatakse kuupäev „31. detsembrini 2020“ kuupäevaga „31. detsembrini 2022“.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 17. detsember 2020

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  EÜT L 147, 31.5.2001, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 28. oktoobri 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/1918, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses kroonilise kurnatustõvega (ELT L 296, 1.11.2016, lk 21).

2

(3)  https://doi.org/10.2903/j.efsa.2019.5863

3

---

| 21.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 431/72 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 431/72

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2020/2168,

17. detsember 2020,

milles käsitletakse asjaomaste liikmesriikide poolt Põhjamere-Balti raudtee-kaubaveokoridori laiendamiseks tehtud ühisettepaneku kooskõla Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 913/2010 (konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku kohta) artikliga 5

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 8919 all)

(Ainult eesti-, hollandi-, leedu-, läti-, poola-, prantsus-, saksa- ja tšehhikeelne tekst on autentsed)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2010. aasta määrust (EL) nr 913/2010 konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas määruse (EL) nr 913/2010 artikli 5 lõikega 5 saatsid Belgia, Eesti, Leedu, Läti, Madalmaade, Poola, Saksamaa ja Tšehhi raudteetranspordi eest vastutavad ministeeriumid komisjonile 6. detsembri 2019. aasta kaks eelkokkulepet. Need hõlmasid ettepanekuid Põhjamere-Balti raudtee-kaubaveokoridori pikendamiseks ühelt poolt Poola-Ukraina piirini Medykas ning teiselt poolt Zeebrugge ja Genti/Terneuzeni sadamani. |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas määruse (EL) nr 913/2010 artikli 5 lõikega 5 saatsid Belgia, Eesti, Leedu, Läti, Madalmaade, Poola, Saksamaa ja Tšehhi raudteetranspordi eest vastutavad ministeeriumid komisjonile 6. detsembri 2019. aasta kaks eelkokkulepet. Need hõlmasid ettepanekuid Põhjamere-Balti raudtee-kaubaveokoridori pikendamiseks ühelt poolt Poola-Ukraina piirini Medykas ning teiselt poolt Zeebrugge ja Genti/Terneuzeni sadamani.

| (2) | Eespool nimetatud liikmesriigid olid varem teinud komisjonile ettepaneku pikendada Põhjamere-Balti raudtee-kaubaveokoridori Poola-Ukraina piirini Medykas. Komisjon kinnitas ettepaneku vastavust määruse (EL) nr 913/2010 artiklile 5 ja võttis vastu komisjoni rakendusotsuse (EL) 2015/1111 (2). Kõnealust rakendusotsust muudeti siiski komisjoni rakendusotsusega (EL) 2017/178, (3) millega jäeti välja viide Põhjamere-Balti raudtee-kaubaveokoridori pikendamisele Medykani. Muudatus kajastas asjaolu, et Katowice ja Medyka vaheline raudteetaristu ei valminud enne 2020. aastat. Kuna taristu on nüüd töökorras, on asjakohane uuesti kaaluda Põhjamere-Balti raudtee-kaubaveokoridori pikendamist Medykani. |
| --- | --- |

(2)

Eespool nimetatud liikmesriigid olid varem teinud komisjonile ettepaneku pikendada Põhjamere-Balti raudtee-kaubaveokoridori Poola-Ukraina piirini Medykas. Komisjon kinnitas ettepaneku vastavust määruse (EL) nr 913/2010 artiklile 5 ja võttis vastu komisjoni rakendusotsuse (EL) 2015/1111 (2). Kõnealust rakendusotsust muudeti siiski komisjoni rakendusotsusega (EL) 2017/178, (3) millega jäeti välja viide Põhjamere-Balti raudtee-kaubaveokoridori pikendamisele Medykani. Muudatus kajastas asjaolu, et Katowice ja Medyka vaheline raudteetaristu ei valminud enne 2020. aastat. Kuna taristu on nüüd töökorras, on asjakohane uuesti kaaluda Põhjamere-Balti raudtee-kaubaveokoridori pikendamist Medykani.

| (3) | Komisjon vaatas läbi ettepanekud pikendada Põhjamere-Balti raudtee-kaubaveokoridori Medykani ning Genti/Terneuzeni ja Zeebrugge sadamasse vastavalt määruse (EL) nr 913/2010 artikli 5 lõikele 6 ning leiab, et need on kõnealuse määruse artikliga 5 kooskõlas. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon vaatas läbi ettepanekud pikendada Põhjamere-Balti raudtee-kaubaveokoridori Medykani ning Genti/Terneuzeni ja Zeebrugge sadamasse vastavalt määruse (EL) nr 913/2010 artikli 5 lõikele 6 ning leiab, et need on kõnealuse määruse artikliga 5 kooskõlas.

| (4) | Seoses raudtee-kaubaveokoridori pikendamisega Medykani jäävad kehtima rakendusotsuses (EL) 2015/1111 sätestatud kaalutlused. |
| --- | --- |

(4)

Seoses raudtee-kaubaveokoridori pikendamisega Medykani jäävad kehtima rakendusotsuses (EL) 2015/1111 sätestatud kaalutlused.

| (5) | Seoses pikendamisega Zeebrugge ja Ghent/Terneuzeni sadamani märgitakse, et pikendamiseks kavandatud liinid on juba osa Põhjamere-Vahemere raudtee-kaubaveokoridorist. Need moodustavad osa üleeuroopalise transpordivõrgu põhivõrgust (Antwerpen-Ghent-Zeebrugge) ja üldvõrgust (Ghent-Terneuzen), mille peamised taristunõuded, nagu elektrifitseeritus, teljekoormus 22,5 t, kiirus 100 km/h ja rongi pikkus 740 m, on olemasoleva taristuga juba osaliselt või täielikult täidetud. |
| --- | --- |

(5)

Seoses pikendamisega Zeebrugge ja Ghent/Terneuzeni sadamani märgitakse, et pikendamiseks kavandatud liinid on juba osa Põhjamere-Vahemere raudtee-kaubaveokoridorist. Need moodustavad osa üleeuroopalise transpordivõrgu põhivõrgust (Antwerpen-Ghent-Zeebrugge) ja üldvõrgust (Ghent-Terneuzen), mille peamised taristunõuded, nagu elektrifitseeritus, teljekoormus 22,5 t, kiirus 100 km/h ja rongi pikkus 740 m, on olemasoleva taristuga juba osaliselt või täielikult täidetud.

| (6) | Zeebrugge, Genti ja Terneuzeni sadam on mitme sellise olemasoleva regulaarse raudtee-kaubaveoteenuse lähte- või sihtkoht, mis kulgevad Põhjamere-Balti raudtee-kaubaveokoridori marsruudil ning mille lähte- ja sihtkohad asuvad Saksamaal, Tšehhis ja Skandinaavias (sealhulgas Skandinaavia-Vahemere raudtee-kaubaveokoridori kaudu). Zeebrugge sadam teatas kaubarongiliiklusest paljudesse liidu sihtkohtadesse, mida kinnitab asjaolu, et sadama üks peamisi kaupu on uued sõidukid. Genti ja Terneuzeni sadamavaldajad on kindlaks teinud ka uued raudteekaubaveo võimalused Schkopausse (Saksamaa) ja Outokumpusse (Soome), samuti kolmandatesse riikidesse, nimelt Hiinasse, läbides Šeštokai (Leedu). |
| --- | --- |

(6)

Zeebrugge, Genti ja Terneuzeni sadam on mitme sellise olemasoleva regulaarse raudtee-kaubaveoteenuse lähte- või sihtkoht, mis kulgevad Põhjamere-Balti raudtee-kaubaveokoridori marsruudil ning mille lähte- ja sihtkohad asuvad Saksamaal, Tšehhis ja Skandinaavias (sealhulgas Skandinaavia-Vahemere raudtee-kaubaveokoridori kaudu). Zeebrugge sadam teatas kaubarongiliiklusest paljudesse liidu sihtkohtadesse, mida kinnitab asjaolu, et sadama üks peamisi kaupu on uued sõidukid. Genti ja Terneuzeni sadamavaldajad on kindlaks teinud ka uued raudteekaubaveo võimalused Schkopausse (Saksamaa) ja Outokumpusse (Soome), samuti kolmandatesse riikidesse, nimelt Hiinasse, läbides Šeštokai (Leedu).

| (7) | Lisaks on kavandatud pikendamise eeliseks määruse (EL) nr 913/2010 artiklis 13 osutatud Põhjamere-Balti raudtee-kaubaveokoridori olemasoleva universaalteenistuse teenuste, sealhulgas ettevalmistatud rongiliinide kättesaadavaks tegemine Zeebrugge ja Ghent/Terneuzeni sadamat teenindavate raudtee-kaubaveokoridoride ettevõtjatele. See toob taotlejate jaoks kaasa suurema läbipaistvuse ja võib lihtsustada läbilaskevõimsuse jaotamise protsessi, kõrvaldades vajaduse kooskõlastada mõningaid rongiliine muude raudtee-kaubaveokoridoride universaalteenistustega. Pikendamine Zeebrugge sadamani võimaldab otsest juurdepääsu sadamale, mis on oluline ümberlaadimispunkt kõigi koridori kuuluvate liikmesriikide autotööstusele, eelkõige Tšehhile, Saksamaale ja Poolale. |
| --- | --- |

(7)

Lisaks on kavandatud pikendamise eeliseks määruse (EL) nr 913/2010 artiklis 13 osutatud Põhjamere-Balti raudtee-kaubaveokoridori olemasoleva universaalteenistuse teenuste, sealhulgas ettevalmistatud rongiliinide kättesaadavaks tegemine Zeebrugge ja Ghent/Terneuzeni sadamat teenindavate raudtee-kaubaveokoridoride ettevõtjatele. See toob taotlejate jaoks kaasa suurema läbipaistvuse ja võib lihtsustada läbilaskevõimsuse jaotamise protsessi, kõrvaldades vajaduse kooskõlastada mõningaid rongiliine muude raudtee-kaubaveokoridoride universaalteenistustega. Pikendamine Zeebrugge sadamani võimaldab otsest juurdepääsu sadamale, mis on oluline ümberlaadimispunkt kõigi koridori kuuluvate liikmesriikide autotööstusele, eelkõige Tšehhile, Saksamaale ja Poolale.

| (8) | Pikendus aitab parandada raudteekaubavedu Põhjamere-Balti raudtee-kaubaveokoridoris, luues ühenduse meretranspordiga. |
| --- | --- |

(8)

Pikendus aitab parandada raudteekaubavedu Põhjamere-Balti raudtee-kaubaveokoridoris, luues ühenduse meretranspordiga.

| (9) | Kooskõlas määruse (EL) nr 913/2010 artikli 5 lõigetega 5 ja 6 võttis komisjon hindamisel arvesse kõnealuse määruse artiklis 4 sätestatud asjakohaseid kriteeriume raudtee-kaubaveokoridoride pikendamiseks. |
| --- | --- |

(9)

Kooskõlas määruse (EL) nr 913/2010 artikli 5 lõigetega 5 ja 6 võttis komisjon hindamisel arvesse kõnealuse määruse artiklis 4 sätestatud asjakohaseid kriteeriume raudtee-kaubaveokoridoride pikendamiseks.

| (10) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/34/EL (4) artikli 62 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/34/EL (4) artikli 62 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Belgia, Eesti, Leedu, Läti, Madalmaade, Poola, Saksamaa ja Tšehhi raudteetranspordi eest vastutavate ministeeriumide poolt komisjonile saadetud 6. detsembri 2019. aasta eelkokkulepped, mis käsitlevad Põhjamere-Balti raudtee-kaubaveokoridori pikendamist Antwerpenist Zeebrugge ja Ghent/Terneuzeni sadamani ning Katowicest Poola-Ukraina piirini Medykas, ning milles tehakse koos ettepanek, et marsruut

Wilhelmshaven/Bremerhaven/Hamburg/Amsterdam/Rotterdam/Zeebrugge – Gent (Terneuzen) – Antwerpen – Aachen – Hannover/Berliin – Varssavi – Terespol (Poola-Valgevene piir)/Kaunas – Riia – Tallinn/Falkenberg – Praha/Wroclaw – Katowice – Medyka (Poola-Ukraina piir)

on Põhjamere-Balti raudtee-kaubaveokoridori põhimarsruut, vastab määruse (EL) nr 913/2010 artiklile 5.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Belgia Kuningriigile, Eesti Vabariigile, Leedu Vabariigile, Läti Vabariigile, Madalmaade Kuningriigile, Poola Vabariigile, Saksamaa Liitvabariigile ja Tšehhi Vabariigile.

Brüssel, 17. detsember 2020

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Adina VĂLEAN

---

(1)  
  ELT L 276, 20.10.2010, lk 22.

1

(2)  Komisjoni 7. juuli 2015. aasta rakendusotsus (EL) 2015/1111, milles käsitletakse asjaomaste liikmesriikide poolt Põhjamere-Balti raudtee-kaubaveokoridori laiendamiseks tehtud ühisettepaneku kooskõla Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 913/2010 (konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku kohta) artikliga 5 (ELT L 181, 9.7.2015, lk 82).

2

(3)  Komisjoni 31. jaanuari 2017. aasta rakendusotsus (EL) 2017/178, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2015/1111, milles käsitletakse asjaomaste liikmesriikide poolt Põhjamere-Balti raudtee-kaubaveokoridori laiendamiseks tehtud ühisettepaneku kooskõla Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 913/2010 (konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku kohta) artikliga 5 (ELT L 28, 2.2.2017, lk 71).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta direktiiv 2012/34/EL, millega luuakse ühtne Euroopa raudteepiirkond (ELT L 343, 14.12.2012, lk 32).

4

---

SOOVITUSED

| 21.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 431/75 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 431/75

---

NÕUKOGU SOOVITUS (EL) 2020/2169,

17. detsember 2020,

millega muudetakse soovitust (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkte b ja e ning artikli 292 esimest ja teist lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 30. juunil 2020 vastu soovituse Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta (1) (edaspidi „nõukogu soovitus“). 16. juulil 2020 võttis nõukogu vastu soovituse (EL) 2020/1052, millega muudetakse nõukogu soovitust (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta (2). 30. juulil 2020 võttis nõukogu vastu soovituse (EL) 2020/1144, millega muudetakse nõukogu soovitust (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta (3). 7. augustil 2020 võttis nõukogu vastu soovituse (EL) 2020/1186, millega muudetakse nõukogu soovitust (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta (4). 22. oktoobril 2020 võttis nõukogu vastu soovituse (EL) 2020/1551, millega muudetakse nõukogu soovitust (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta (5). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 30. juunil 2020 vastu soovituse Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta (1) (edaspidi „nõukogu soovitus“). 16. juulil 2020 võttis nõukogu vastu soovituse (EL) 2020/1052, millega muudetakse nõukogu soovitust (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta (2). 30. juulil 2020 võttis nõukogu vastu soovituse (EL) 2020/1144, millega muudetakse nõukogu soovitust (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta (3). 7. augustil 2020 võttis nõukogu vastu soovituse (EL) 2020/1186, millega muudetakse nõukogu soovitust (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta (4). 22. oktoobril 2020 võttis nõukogu vastu soovituse (EL) 2020/1551, millega muudetakse nõukogu soovitust (EL) 2020/912 Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta (5).

| (2) | Nõukogu soovituses on sätestatud, et liikmesriigid peaksid koordineeritud viisil järk-järgult kaotama ELi mittehädavajaliku reisimise ajutise piirangu alates 1. juulist 2020 nõukogu soovituse I lisas loetletud kolmandate riikide elanike puhul. Nõukogu peaks pärast komisjoni ning asjaomaste ELi ametite ja talitustega tihedat konsulteerimist ning nõukogu soovituses osutatud metoodikal, kriteeriumidel ja teabel põhinevale üldisele hinnangule tuginedes vaatama I lisas esitatud kolmandate riikide loetelu iga kahe nädala järel läbi ja vajaduse korral seda ajakohastama. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu soovituses on sätestatud, et liikmesriigid peaksid koordineeritud viisil järk-järgult kaotama ELi mittehädavajaliku reisimise ajutise piirangu alates 1. juulist 2020 nõukogu soovituse I lisas loetletud kolmandate riikide elanike puhul. Nõukogu peaks pärast komisjoni ning asjaomaste ELi ametite ja talitustega tihedat konsulteerimist ning nõukogu soovituses osutatud metoodikal, kriteeriumidel ja teabel põhinevale üldisele hinnangule tuginedes vaatama I lisas esitatud kolmandate riikide loetelu iga kahe nädala järel läbi ja vajaduse korral seda ajakohastama.

| (3) | Pärast seda on nõukogu komisjoni ning asjaomaste ELi ametite ja talitustega tihedalt konsulteerides ning nõukogu soovituses sätestatud kriteeriume ja metoodikat kohaldades arutanud nõukogu soovituse I lisas esitatud kolmandate riikide loetelu läbivaatamist. Nende arutelude tulemusena tuleks I lisas esitatud kolmandate riikide loetelu muuta. Eelkõige tuleks loetelust jätta välja Uruguay. |
| --- | --- |

(3)

Pärast seda on nõukogu komisjoni ning asjaomaste ELi ametite ja talitustega tihedalt konsulteerides ning nõukogu soovituses sätestatud kriteeriume ja metoodikat kohaldades arutanud nõukogu soovituse I lisas esitatud kolmandate riikide loetelu läbivaatamist. Nende arutelude tulemusena tuleks I lisas esitatud kolmandate riikide loetelu muuta. Eelkõige tuleks loetelust jätta välja Uruguay.

| (4) | Piirikontroll ei ole üksnes nende liikmesriikide huvides, kelle välispiiril seda tehakse, vaid kõigi liikmesriikide huvides, kes on kaotanud piirikontrolli sisepiiridel. Seepärast peaksid liikmesriigid tagama, et välispiiridel võetakse meetmeid koordineeritult, et tagada Schengeni ala hea toimimine. Selleks peaksid liikmesriigid alates 16. detsembrist 2020 koordineeritud viisil jätkama Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piirangu kaotamist käesoleva soovitusega muudetud nõukogu soovituse I lisas loetletud kolmandate riikide elanike puhul. |
| --- | --- |

(4)

Piirikontroll ei ole üksnes nende liikmesriikide huvides, kelle välispiiril seda tehakse, vaid kõigi liikmesriikide huvides, kes on kaotanud piirikontrolli sisepiiridel. Seepärast peaksid liikmesriigid tagama, et välispiiridel võetakse meetmeid koordineeritult, et tagada Schengeni ala hea toimimine. Selleks peaksid liikmesriigid alates 16. detsembrist 2020 koordineeritud viisil jätkama Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piirangu kaotamist käesoleva soovitusega muudetud nõukogu soovituse I lisas loetletud kolmandate riikide elanike puhul.

| (5) | Euroopa Liidu lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva soovituse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades et käesolev soovitus põhineb Schengeni acquis’l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast nõukogu poolt otsuse tegemist käesoleva soovituse üle, kas ta rakendab seda. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Liidu lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva soovituse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades et käesolev soovitus põhineb Schengeni acquis’l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast nõukogu poolt otsuse tegemist käesoleva soovituse üle, kas ta rakendab seda.

| (6) | Käesolev soovitus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ; (6) seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva soovituse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(6)

Käesolev soovitus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ; (6) seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva soovituse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (7) | Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev soovitus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (7) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda. |
| --- | --- |

(7)

Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev soovitus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (7) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda.

| (8) | Šveitsi puhul kujutab käesolev soovitus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (8) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (9) artikliga 3. |
| --- | --- |

(8)

Šveitsi puhul kujutab käesolev soovitus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (8) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (9) artikliga 3.

| (9) | Liechtensteini puhul kujutab käesolev soovitus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ (10) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL (11) artikliga 3, |
| --- | --- |

(9)

Liechtensteini puhul kujutab käesolev soovitus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ (10) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL (11) artikliga 3,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

Nõukogu soovitust (EL) 2020/912 (nagu seda on muudetud soovitusega (EL) 2020/1052, soovitusega (EL) 2020/1144 ja soovitusega (EL) 2020/1186) Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piiramise ja sellise piirangu võimaliku kaotamise kohta muudetakse järgmiselt.

| 1) | Nõukogu soovituse punkti 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:






  „1. | Liikmesriigid peaksid koordineeritud viisil kaotama järk-järgult Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piirangu alates 16. detsembrist 2020 I lisas loetletud kolmandate riikide elanike puhul.“ |
| --- | --- | --- |

1)

Nõukogu soovituse punkti 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„1.

Liikmesriigid peaksid koordineeritud viisil kaotama järk-järgult Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutise piirangu alates 16. detsembrist 2020 I lisas loetletud kolmandate riikide elanike puhul.“

| 2) | Soovituse I lisa asendatakse järgmisega:


  „I lisa
  Kolmandad riigid ja erihalduspiirkonnad, kelle elanike suhtes ei tuleks välispiiridel kohaldada Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutist piirangut
  I.   RIIGID






  1. | AUSTRAALIA |
| --- | --- | --- |

2)

Soovituse I lisa asendatakse järgmisega:

„I lisa

Kolmandad riigid ja erihalduspiirkonnad, kelle elanike suhtes ei tuleks välispiiridel kohaldada Euroopa Liitu mittehädavajaliku reisimise ajutist piirangut

I.   RIIGID

1.

AUSTRAALIA

| 2. | JAAPAN |
| --- | --- |

2.

JAAPAN

| 3. | UUS-MEREMAA |
| --- | --- |

3.

UUS-MEREMAA

| 4. | RWANDA |
| --- | --- |

4.

RWANDA

| 5. | SINGAPUR |
| --- | --- |

5.

SINGAPUR

| 6. | LÕUNA-KOREA |
| --- | --- |

6.

LÕUNA-KOREA

| 7. | TAI |
| --- | --- |

7.

TAI

| 8. | HIINA (*1) |
| --- | --- |

8.

HIINA (*1)

II.   HIINA RAHVAVABARIIGI ERIHALDUSPIIRKONNAD

Hongkongi erihalduspiirkond (*1)

Macau erihalduspiirkond (*1)

Brüssel, 17. detsember 2020

Nõukogu nimel

eesistuja

M. ROTH

---

(1)  
  ELT L 208I, 1.7.2020, lk 1.

1

(2)  
  ELT L 230, 17.7.2020, lk 26.

2

(3)  
  ELT L 248, 31.7.2020, lk 26.

3

(4)  
  ELT L 261, 11.8.2020, lk 83.

4

(5)  
  ELT L 354, 26.10.2020, lk 19.

5

(6)  Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

6

acquis

(7)  
  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.

7

(8)  
  ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.

8

(9)  Nõukogu 28. jaanuari 2008. aasta otsus 2008/146/EÜ sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (ELT L 53, 27.2.2008, lk 1).

9

acquis

(10)  
  ELT L 160, 18.6.2011, lk 21.

10

(11)  Nõukogu 7. märtsi 2011. aasta otsus 2011/350/EL Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, seoses sisepiiridel piirikontrolli kaotamise ja isikute liikumisega (ELT L 160, 18.6.2011, lk 19).

11

acquis

(*1)  Oleneb vastastikkuse kinnitamisest.

*1

---