# Europos Sąjungos L 240/2013

| | ISSN 1977-0723
  doi:10.3000/19770723.L_2013.240.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 240 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 56 tomas2013m. rugsėjo 7d. |

ISSN 1977-0723

doi:10.3000/19770723.L_2013.240.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 240

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

56 tomas2013m. rugsėjo 7d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2013 m. rugsėjo 2 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 861/2013, kuriuo tam tikroms importuojamoms Indijos kilmės nerūdijančio plieno vieloms nustatomas galutinis kompensacinis muitas ir galutinai surenkamas laikinasis muitas | 1 |
| | * | 2013 m. rugsėjo 5 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 862/2013, kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimas [Casatella Trevigiana (SKVN)] | 15 |
| | * | 2013 m. rugsėjo 5 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 863/2013 dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje | 17 |
| | | 2013 m. rugsėjo 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 864/2013, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 19 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2013 m. rugsėjo 6 d. Tarybos sprendimas 2013/446/BUSP, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2010/452/BUSP dėl Europos Sąjungos stebėsenos misijos Gruzijoje EUMM Georgia | 21 |
| | | 2013/447/ES |
| | * | 2013 m. rugsėjo 5 d. Komisijos sprendimas dėl standartinio pajėgumo naudojimo koeficiento laikantis Sprendimo 2011/278/ES 18 straipsnio 2 dalies (
  1
  ) | 23 |
| | | 2013/448/ES |
| | * | 2013 m. rugsėjo 5 d. Komisijos sprendimas dėl nacionalinių įgyvendinimo priemonių, susijusių su nemokamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų suteikimu pereinamuoju laikotarpiu laikantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/87/EB 11 straipsnio 3 dalies
  (pranešta dokumentu Nr. C(2013) 5666)

   (
  1
  ) | 27 |
| | | TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI |
| | | 2013/449/ES |
| | * | 2013 m. rugpjūčio 7 d. RPA ir ES muitinių bendradarbiavimo komiteto Sprendimas Nr. 1/2013 dėl nuostatos, leidžiančios nukrypti nuo Rytų ir Pietų Afrikos valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių laikinojo susitarimo, nustatančio ekonominės partnerystės pagrindą, 1 protokole išdėstytų kilmės taisyklių, atsižvelgiant į ypatingą Mauricijaus padėtį, susijusią su konservuotu dryžuoju tunu | 36 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2013 m. rugsėjo 2 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 861/2013, kuriuo tam tikroms importuojamoms Indijos kilmės nerūdijančio plieno vieloms nustatomas galutinis kompensacinis muitas ir galutinai surenkamas laikinasis muitas

1

*

2013 m. rugsėjo 5 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 862/2013, kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimas [Casatella Trevigiana (SKVN)]

Casatella Trevigiana

15

*

2013 m. rugsėjo 5 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 863/2013 dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje

17

2013 m. rugsėjo 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 864/2013, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

19

SPRENDIMAI

*

2013 m. rugsėjo 6 d. Tarybos sprendimas 2013/446/BUSP, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2010/452/BUSP dėl Europos Sąjungos stebėsenos misijos Gruzijoje EUMM Georgia

EUMM Georgia

21

2013/447/ES

*

2013 m. rugsėjo 5 d. Komisijos sprendimas dėl standartinio pajėgumo naudojimo koeficiento laikantis Sprendimo 2011/278/ES 18 straipsnio 2 dalies (
  1
  )

1

23

2013/448/ES

*

2013 m. rugsėjo 5 d. Komisijos sprendimas dėl nacionalinių įgyvendinimo priemonių, susijusių su nemokamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų suteikimu pereinamuoju laikotarpiu laikantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/87/EB 11 straipsnio 3 dalies
  (pranešta dokumentu Nr. C(2013) 5666)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2013) 5666)

1

27

TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI

2013/449/ES

*

2013 m. rugpjūčio 7 d. RPA ir ES muitinių bendradarbiavimo komiteto Sprendimas Nr. 1/2013 dėl nuostatos, leidžiančios nukrypti nuo Rytų ir Pietų Afrikos valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių laikinojo susitarimo, nustatančio ekonominės partnerystės pagrindą, 1 protokole išdėstytų kilmės taisyklių, atsižvelgiant į ypatingą Mauricijaus padėtį, susijusią su konservuotu dryžuoju tunu

36

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | * | 2012 m. liepos 11 d. Komisijos reglamento (ES) Nr. 622/2012, kuriuo iš dalies keičiamos Komisijos reglamento (EB) Nr. 641/2009 nuostatos dėl autonominių beriebokšlių apytakinių siurblių ir į gaminius įmontuojamų beriebokšlių apytakinių siurblių ekologinio projektavimo reikalavimų, klaidų ištaisymas (OL L 180, 2012 7 12) | 39 |

Klaidų ištaisymas

*

2012 m. liepos 11 d. Komisijos reglamento (ES) Nr. 622/2012, kuriuo iš dalies keičiamos Komisijos reglamento (EB) Nr. 641/2009 nuostatos dėl autonominių beriebokšlių apytakinių siurblių ir į gaminius įmontuojamų beriebokšlių apytakinių siurblių ekologinio projektavimo reikalavimų, klaidų ištaisymas (OL L 180, 2012 7 12)

(OL L 180, 2012 7 12)

39

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Pranešimas skaitytojams – 2013 m. kovo 7 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 216/2013 dėl Europos Sąjungos oficialiojo leidinio elektroninės versijos paskelbimo (žr. antrajį viršelio puslapį) | s3 |
| | * | Pranešimas skaitytojams – Teisės aktų nuorodų skelbimo tvarka (žr. antrajį viršelio puslapį) | s3 |

*

Pranešimas skaitytojams – 2013 m. kovo 7 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 216/2013 dėl Europos Sąjungos oficialiojo leidinio elektroninės versijos paskelbimo (žr. antrajį viršelio puslapį)

Pranešimas skaitytojams – 2013 m. kovo 7 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 216/2013 dėl Europos Sąjungos oficialiojo leidinio

s3

*

Pranešimas skaitytojams – Teisės aktų nuorodų skelbimo tvarka (žr. antrajį viršelio puslapį)

Pranešimas skaitytojams – Teisės aktų nuorodų skelbimo tvarka

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 7.9.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 240/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 240/1

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 861/2013

2013 m. rugsėjo 2 d.

kuriuo tam tikroms importuojamoms Indijos kilmės nerūdijančio plieno vieloms nustatomas galutinis kompensacinis muitas ir galutinai surenkamas laikinasis muitas

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. birželio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 15 straipsnį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos (toliau – Komisija) pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Laikinosios priemonės

| (1) | Komisija Reglamentu (ES) Nr. 419/2013 (2) (toliau – laikinasis reglamentas) tam tikroms importuojamoms Indijos kilmės nerūdijančio plieno vieloms nustatė laikinąjį kompensacinį muitą. |
| --- | --- |

(1)

Komisija Reglamentu (ES) Nr. 419/2013 (2) (toliau – laikinasis reglamentas) tam tikroms importuojamoms Indijos kilmės nerūdijančio plieno vieloms nustatė laikinąjį kompensacinį muitą.

| (2) | Tyrimas inicijuotas 2012 m. birželio 28 d. gavus Europos geležies ir plieno pramonės konfederacijos (toliau – Eurofer arba skundo pateikėjas) gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 50 % visų tam tikrų nerūdijančio plieno vielų Sąjungoje, vardu pateiktą skundą. |
| --- | --- |

(2)

Tyrimas inicijuotas 2012 m. birželio 28 d. gavus Europos geležies ir plieno pramonės konfederacijos (toliau – Eurofer arba skundo pateikėjas) gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 50 % visų tam tikrų nerūdijančio plieno vielų Sąjungoje, vardu pateiktą skundą.

| (3) | Po gretutinio antidempingo tyrimo Komisija Reglamentu (ES) Nr. 418/2013 (3) tam tikroms importuojamoms Indijos kilmės nerūdijančio plieno vieloms nustatė laikinąjį antidempingo muitą. |
| --- | --- |

(3)

Po gretutinio antidempingo tyrimo Komisija Reglamentu (ES) Nr. 418/2013 (3) tam tikroms importuojamoms Indijos kilmės nerūdijančio plieno vieloms nustatė laikinąjį antidempingo muitą.

1.2.   Su tyrimu susijusios šalys

| (4) | Pradiniame tyrimo etape buvo vykdoma eksportuojančių Indijos gamintojų, Sąjungos gamintojų ir nesusijusių importuotojų atranka. Tačiau du atrinkti importuotojai negrąžino klausimyno atsakymų, todėl importuotojų atranka negalėjo būti toliau vykdoma. Visa su bendradarbiaujančiais importuotojais susijusi informacija buvo naudojama galutinėms išvadoms, ypač kiek tai susiję su Sąjungos interesais, padaryti. |
| --- | --- |

(4)

Pradiniame tyrimo etape buvo vykdoma eksportuojančių Indijos gamintojų, Sąjungos gamintojų ir nesusijusių importuotojų atranka. Tačiau du atrinkti importuotojai negrąžino klausimyno atsakymų, todėl importuotojų atranka negalėjo būti toliau vykdoma. Visa su bendradarbiaujančiais importuotojais susijusi informacija buvo naudojama galutinėms išvadoms, ypač kiek tai susiję su Sąjungos interesais, padaryti.

| (5) | Neatrinkti septyni eksportuojantys Indijos gamintojai paprašė atlikti individualų nagrinėjimą. Du iš jų pateikė klausimyno atsakymus. Penki atsakymų į klausimynus nepateikė. Vienas iš dviejų pateikusiųjų klausimyno atsakymus atsiėmė savo prašymą atlikti individualų nagrinėjimą. Todėl Komisija nagrinėjo vieną neatrinktą eksportuojantį Indijos gamintoją:






  — | KEI Industries Limited, New Delhi (KEI). |
| --- | --- | --- |

(5)

Neatrinkti septyni eksportuojantys Indijos gamintojai paprašė atlikti individualų nagrinėjimą. Du iš jų pateikė klausimyno atsakymus. Penki atsakymų į klausimynus nepateikė. Vienas iš dviejų pateikusiųjų klausimyno atsakymus atsiėmė savo prašymą atlikti individualų nagrinėjimą. Todėl Komisija nagrinėjo vieną neatrinktą eksportuojantį Indijos gamintoją:

—

KEI Industries Limited, New Delhi (KEI).

| (6) | Be to, kas išdėstyta, laikinojo reglamento 5, 6, 7, 8, 10, 11, 12 ir 14 konstatuojamosios dalys patvirtinamos. |
| --- | --- |

(6)

Be to, kas išdėstyta, laikinojo reglamento 5, 6, 7, 8, 10, 11, 12 ir 14 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.

1.3.   Tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

| (7) | Kaip išdėstyta laikinojo reglamento 20 konstatuojamojoje dalyje, atliekant subsidijavimo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2011 m. balandžio 1 d.–2012 m. kovo 31 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2009 m. sausio 1 d. iki 2012 m. kovo 31 d. (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). |
| --- | --- |

(7)

Kaip išdėstyta laikinojo reglamento 20 konstatuojamojoje dalyje, atliekant subsidijavimo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2011 m. balandžio 1 d.–2012 m. kovo 31 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2009 m. sausio 1 d. iki 2012 m. kovo 31 d. (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

1.4.   Tolesnė procedūra

| (8) | Atskleidus esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo nuspręsta nustatyti laikinąsias kompensacines priemones (toliau – pirminis faktų atskleidimas), kelios suinteresuotosios šalys, t. y. du eksportuojantys gamintojai, skundo pateikėjas ir 11 naudotojų, pateikė pastabas. Suinteresuotosios šalys, kurios prašė išklausyti, buvo išklausytos. Komisija toliau rinko informaciją, kuri, jos manymu, buvo būtina norint padaryti galutines išvadas. Visos gautos pastabos buvo deramai apsvarstytos ir tam tikrais atvejais į jas buvo atsižvelgta. |
| --- | --- |

(8)

Atskleidus esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo nuspręsta nustatyti laikinąsias kompensacines priemones (toliau – pirminis faktų atskleidimas), kelios suinteresuotosios šalys, t. y. du eksportuojantys gamintojai, skundo pateikėjas ir 11 naudotojų, pateikė pastabas. Suinteresuotosios šalys, kurios prašė išklausyti, buvo išklausytos. Komisija toliau rinko informaciją, kuri, jos manymu, buvo būtina norint padaryti galutines išvadas. Visos gautos pastabos buvo deramai apsvarstytos ir tam tikrais atvejais į jas buvo atsižvelgta.

| (9) | Komisija suinteresuotosioms šalims pranešė apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriomis remiantis buvo ketinama rekomenduoti nustatyti galutinį kompensacinį muitą tam tikroms importuojamoms Indijos kilmės nerūdijančio plieno vieloms ir galutinai surinkti garantijomis užtikrintas laikinųjų muitų sumas (toliau – galutinis faktų atskleidimas). Be to, suinteresuotosioms šalims buvo nustatytas laikotarpis, per kurį jos galėjo pareikšti pastabas dėl galutinio faktų atskleidimo. Visos gautos pastabos buvo deramai apsvarstytos ir tam tikrais atvejais į jas buvo atsižvelgta. |
| --- | --- |

(9)

Komisija suinteresuotosioms šalims pranešė apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriomis remiantis buvo ketinama rekomenduoti nustatyti galutinį kompensacinį muitą tam tikroms importuojamoms Indijos kilmės nerūdijančio plieno vieloms ir galutinai surinkti garantijomis užtikrintas laikinųjų muitų sumas (toliau – galutinis faktų atskleidimas). Be to, suinteresuotosioms šalims buvo nustatytas laikotarpis, per kurį jos galėjo pareikšti pastabas dėl galutinio faktų atskleidimo. Visos gautos pastabos buvo deramai apsvarstytos ir tam tikrais atvejais į jas buvo atsižvelgta.

2.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

| (10) | Kaip nurodyta laikinojo reglamento 21 konstatuojamojoje dalyje, nagrinėjamasis produktas – Indijos kilmės nerūdijančio plieno vielos, kurių sudėtyje:






  i) | nikelis sudaro ne mažiau kaip 2,5 % masės, išskyrus vielą, kurios sudėtyje esantis nikelis sudaro ne mažiau kaip 28 %, bet ne daugiau kaip 31 % masės ir kurios sudėtyje esantis chromas sudaro ne mažiau kaip 20 %, bet ne daugiau kaip 22 % masės; |
| --- | --- | --- |

(10)

Kaip nurodyta laikinojo reglamento 21 konstatuojamojoje dalyje, nagrinėjamasis produktas – Indijos kilmės nerūdijančio plieno vielos, kurių sudėtyje:

i)

nikelis sudaro ne mažiau kaip 2,5 % masės, išskyrus vielą, kurios sudėtyje esantis nikelis sudaro ne mažiau kaip 28 %, bet ne daugiau kaip 31 % masės ir kurios sudėtyje esantis chromas sudaro ne mažiau kaip 20 %, bet ne daugiau kaip 22 % masės;

| ii) | nikelis sudaro mažiau kaip 2,5 % masės, išskyrus vielą, kurios sudėtyje esantis chromas sudaro ne mažiau kaip 13 %, bet ne daugiau kaip 25 % masės ir kurios sudėtyje esantis aliuminis sudaro ne mažiau kaip 3,5 %, bet ne daugiau kaip 6 % masės, |
| --- | --- |

ii)

nikelis sudaro mažiau kaip 2,5 % masės, išskyrus vielą, kurios sudėtyje esantis chromas sudaro ne mažiau kaip 13 %, bet ne daugiau kaip 25 % masės ir kurios sudėtyje esantis aliuminis sudaro ne mažiau kaip 3,5 %, bet ne daugiau kaip 6 % masės,

ir kurių KN kodai šiuo metu yra 7223 00 19 ir 7223 00 99.

| (11) | Kai kurie naudotojai išreiškė susirūpinimą, kad akivaizdžiai nebuvo daromas skirtumas tarp įvairių nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto rūšių, nes visų rūšių produktų asortimentas yra platus. Ypač didelį susirūpinimą kėlė klausimas, kaip atliekant tyrimą užtikrinti teisingą visų rūšių palyginimą. Kaip tai yra daugumos tyrimų atveju, nagrinėjamojo produkto apibrėžtis apima plačią produkto rūšių, kurios pasižymi tomis pačiomis ar panašiomis pagrindinėmis fizinėmis, techninėmis ir cheminėmis savybėmis, įvairovę. Dėl to, kad tyrimo metu šios savybės gali skirtis priklausomai nuo produkto rūšies, apibrėžtis iš tikrųjų gali apimti plačią rūšių įvairovę. Taip buvo šio tyrimo atveju. Komisija atsižvelgė į produkto rūšių skirtumus ir užtikrino, kad jos būtų teisingai palygintos. Kiekvienai produkto, kurį pagamino ir pardavė eksportuojantys Indijos gamintojai, ir produkto, kurį pagamino ir pardavė Sąjungos pramonė, rūšiai buvo priskirtas unikalus produkto kontrolės numeris (PKN). Numeris priklausė nuo pagrindinių produkto savybių, šiuo atveju nuo plieno rūšies, tempiamojo stiprio, dangos, paviršiaus, skersmens ir formos. Taigi į Sąjungą eksportuojamų vielų rūšys buvo lyginamos pagal PKN su Sąjungos pramonės pagamintų ir parduodamų produktų, kurie turi tokias pačias ar panašias savybes, rūšimis. Visoms šioms rūšims buvo taikoma nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto apibrėžtis, nurodyta pranešime apie inicijavimą (4) ir laikinajame reglamente. |
| --- | --- |

(11)

Kai kurie naudotojai išreiškė susirūpinimą, kad akivaizdžiai nebuvo daromas skirtumas tarp įvairių nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto rūšių, nes visų rūšių produktų asortimentas yra platus. Ypač didelį susirūpinimą kėlė klausimas, kaip atliekant tyrimą užtikrinti teisingą visų rūšių palyginimą. Kaip tai yra daugumos tyrimų atveju, nagrinėjamojo produkto apibrėžtis apima plačią produkto rūšių, kurios pasižymi tomis pačiomis ar panašiomis pagrindinėmis fizinėmis, techninėmis ir cheminėmis savybėmis, įvairovę. Dėl to, kad tyrimo metu šios savybės gali skirtis priklausomai nuo produkto rūšies, apibrėžtis iš tikrųjų gali apimti plačią rūšių įvairovę. Taip buvo šio tyrimo atveju. Komisija atsižvelgė į produkto rūšių skirtumus ir užtikrino, kad jos būtų teisingai palygintos. Kiekvienai produkto, kurį pagamino ir pardavė eksportuojantys Indijos gamintojai, ir produkto, kurį pagamino ir pardavė Sąjungos pramonė, rūšiai buvo priskirtas unikalus produkto kontrolės numeris (PKN). Numeris priklausė nuo pagrindinių produkto savybių, šiuo atveju nuo plieno rūšies, tempiamojo stiprio, dangos, paviršiaus, skersmens ir formos. Taigi į Sąjungą eksportuojamų vielų rūšys buvo lyginamos pagal PKN su Sąjungos pramonės pagamintų ir parduodamų produktų, kurie turi tokias pačias ar panašias savybes, rūšimis. Visoms šioms rūšims buvo taikoma nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto apibrėžtis, nurodyta pranešime apie inicijavimą (4) ir laikinajame reglamente.

| (12) | Viena šalis pakartojo savo teiginį, kad vadinamosios labai techniškų produktų rūšys skiriasi ir nėra pakeičiamos kitomis nagrinėjamojo produkto rūšimis. Taigi ji teigia, kad jos turėtų būti išbrauktos iš produkto apibrėžties. Remiantis Teismo praktika, nustatant, ar produktai yra panašūs, kad jie galėtų sudaryti tą patį gaminį, būtina įvertinti, ar jie pasižymi tomis pačiomis techninėmis ir fizinėmis savybėmis, turi tą pačią pagrindinę galutinę naudojimo paskirtį ir tą patį kainos ir kokybės santykį. Šiuo atžvilgiu reikėtų taip pat įvertinti šių produktų pakeičiamumą ir jų konkurenciją (5). Atlikus tyrimą nustatyta, kad šalies nurodytų vadinamųjų labai techniškų rūšių produktai pasižymi tokiomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis, cheminėmis ir techninėmis savybėmis, kaip ir kiti tiriamieji produktai. Jie pagaminti iš nerūdijančio plieno ir yra vielos. Jie sudaro pusiau gatavą plieno gaminį (kurį daugeliu atveju vėliau transformavus gaminami plataus asortimento gatavi produktai), ir yra panašiai gaminami, naudojant panašią įrangą, tokią, kad priklausomai nuo paklausos gamintojai gali gaminti įvairių rūšių produktus. Be to, nors skirtingų rūšių vielos nėra tiesiogiai pakeičiamos vienos kitomis ir tiesiogiai nekonkuruoja, gamintojai konkuruoja dėl sutarčių, kurios apima plačią nerūdijančio plieno vielų įvairovę. Be to, šių rūšių produktus gamina ir parduoda tiek Sąjungos pramonė, tiek eksportuojantys Indijos gamintojai, taikydami panašų gamybos metodą. Todėl šis teiginys negali būti priimtas. |
| --- | --- |

(12)

Viena šalis pakartojo savo teiginį, kad vadinamosios labai techniškų produktų rūšys skiriasi ir nėra pakeičiamos kitomis nagrinėjamojo produkto rūšimis. Taigi ji teigia, kad jos turėtų būti išbrauktos iš produkto apibrėžties. Remiantis Teismo praktika, nustatant, ar produktai yra panašūs, kad jie galėtų sudaryti tą patį gaminį, būtina įvertinti, ar jie pasižymi tomis pačiomis techninėmis ir fizinėmis savybėmis, turi tą pačią pagrindinę galutinę naudojimo paskirtį ir tą patį kainos ir kokybės santykį. Šiuo atžvilgiu reikėtų taip pat įvertinti šių produktų pakeičiamumą ir jų konkurenciją (5). Atlikus tyrimą nustatyta, kad šalies nurodytų vadinamųjų labai techniškų rūšių produktai pasižymi tokiomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis, cheminėmis ir techninėmis savybėmis, kaip ir kiti tiriamieji produktai. Jie pagaminti iš nerūdijančio plieno ir yra vielos. Jie sudaro pusiau gatavą plieno gaminį (kurį daugeliu atveju vėliau transformavus gaminami plataus asortimento gatavi produktai), ir yra panašiai gaminami, naudojant panašią įrangą, tokią, kad priklausomai nuo paklausos gamintojai gali gaminti įvairių rūšių produktus. Be to, nors skirtingų rūšių vielos nėra tiesiogiai pakeičiamos vienos kitomis ir tiesiogiai nekonkuruoja, gamintojai konkuruoja dėl sutarčių, kurios apima plačią nerūdijančio plieno vielų įvairovę. Be to, šių rūšių produktus gamina ir parduoda tiek Sąjungos pramonė, tiek eksportuojantys Indijos gamintojai, taikydami panašų gamybos metodą. Todėl šis teiginys negali būti priimtas.

| (13) | Reaguodama į galutinius atskleistus faktus, viena šalis teigė, kad Komisijos atlikta analizė, kuria nustatoma, ar vadinamosios labai techniškų produktų rūšys turėtų būti įtrauktos į tyrimo sritį, buvo nepakankama. Šis argumentas atmetamas. Atlikus tyrimą nustatyta, kad labai techniškų produktų rūšis patenka į produkto apibrėžtį, kaip išdėstyta 12 konstatuojamojoje dalyje. Šalis daro klaidingą prielaidą, kad tuo pačiu metu turi būti laikomasi visų Teismo praktikoje nurodytų kriterijų; tai neteisingas teiginys. Remiantis Teismo praktika, Komisija, nustatydama produkto apibrėžtąją sritį (6), naudojasi didele diskrecija ir šį vertinimą turi pagrįsti Europos Sąjungos Teisingumo Teismo pateiktu kriterijų rinkiniu. Dažnai, kaip tai yra ir šiuo atveju, kai kurie kriterijai gali būti skirtingų krypčių; tokiu atveju Komisija turi atlikti visuotinį įvertinimą, kaip tai padarė šiuo atveju. Todėl ši suinteresuotoji šalis klaidingai manė, kad norint produkto rūšis priskirti tai pačiai produkto apibrėžčiai, joms turi būti būdingos visos savybės. |
| --- | --- |

(13)

Reaguodama į galutinius atskleistus faktus, viena šalis teigė, kad Komisijos atlikta analizė, kuria nustatoma, ar vadinamosios labai techniškų produktų rūšys turėtų būti įtrauktos į tyrimo sritį, buvo nepakankama. Šis argumentas atmetamas. Atlikus tyrimą nustatyta, kad labai techniškų produktų rūšis patenka į produkto apibrėžtį, kaip išdėstyta 12 konstatuojamojoje dalyje. Šalis daro klaidingą prielaidą, kad tuo pačiu metu turi būti laikomasi visų Teismo praktikoje nurodytų kriterijų; tai neteisingas teiginys. Remiantis Teismo praktika, Komisija, nustatydama produkto apibrėžtąją sritį (6), naudojasi didele diskrecija ir šį vertinimą turi pagrįsti Europos Sąjungos Teisingumo Teismo pateiktu kriterijų rinkiniu. Dažnai, kaip tai yra ir šiuo atveju, kai kurie kriterijai gali būti skirtingų krypčių; tokiu atveju Komisija turi atlikti visuotinį įvertinimą, kaip tai padarė šiuo atveju. Todėl ši suinteresuotoji šalis klaidingai manė, kad norint produkto rūšis priskirti tai pačiai produkto apibrėžčiai, joms turi būti būdingos visos savybės.

| (14) | Kai kurie naudotojai teigė, kad vadinamosios nerūdijančio plieno vielos „series 200“ turėtų būti išbrauktos iš apibrėžtosios produkto srities. Visų pirma jie teigė, kad šios rūšies produkto Sąjungos pramonė beveik negamina. Tačiau šis teiginys nepagrįstas. Pirma, tai, kad tam tikros rūšies produkto Sąjungos pramonė negamina, nėra pakankama priežastis neįtraukti jo į tyrimo taikymo sritį, kai dėl gamybos proceso Sąjungos gamintojas galėtų pradėti gaminti minėtos rūšies produktą. Antra, labai techniškų vielų (žr. 12 konstatuojamąją dalį) atveju buvo nustatyta, kad šių rūšių nagrinėjamojo produkto ir kitų rūšių panašaus produkto, kurį Sąjungos pramonė gamina ir parduoda, pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės savybės yra identiškos arba tokios pačios. Todėl šis teiginys negali būti priimtas. |
| --- | --- |

(14)

Kai kurie naudotojai teigė, kad vadinamosios nerūdijančio plieno vielos „series 200“ turėtų būti išbrauktos iš apibrėžtosios produkto srities. Visų pirma jie teigė, kad šios rūšies produkto Sąjungos pramonė beveik negamina. Tačiau šis teiginys nepagrįstas. Pirma, tai, kad tam tikros rūšies produkto Sąjungos pramonė negamina, nėra pakankama priežastis neįtraukti jo į tyrimo taikymo sritį, kai dėl gamybos proceso Sąjungos gamintojas galėtų pradėti gaminti minėtos rūšies produktą. Antra, labai techniškų vielų (žr. 12 konstatuojamąją dalį) atveju buvo nustatyta, kad šių rūšių nagrinėjamojo produkto ir kitų rūšių panašaus produkto, kurį Sąjungos pramonė gamina ir parduoda, pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės savybės yra identiškos arba tokios pačios. Todėl šis teiginys negali būti priimtas.

| (15) | Tie naudotojai taip pat teigė, kad vieliniai strypai turėtų būti įtraukti į nagrinėjamojo produkto apibrėžtį. Tačiau vieliniai strypai yra žaliava, naudojama nagrinėjamajam produktui gaminti, kuri taip pat gali būti naudojama skirtingiems produktams, pavyzdžiui, tvirtinimo detalėms arba vinims gaminti. Todėl skirtingai nuo tiriamojo produkto, jie nesudaro gatavo plieno gaminio. Šaltojo formavimo būdu gaminant vielinius strypus, kaip ir kitus produktus, galima transformuoti į nagrinėjamąjį produktą arba panašų produktą. Tuo remiantis, vieliniai strypai negali būti įtraukti į produkto apibrėžtąją sritį, kaip apibrėžta pagrindiniame reglamente. |
| --- | --- |

(15)

Tie naudotojai taip pat teigė, kad vieliniai strypai turėtų būti įtraukti į nagrinėjamojo produkto apibrėžtį. Tačiau vieliniai strypai yra žaliava, naudojama nagrinėjamajam produktui gaminti, kuri taip pat gali būti naudojama skirtingiems produktams, pavyzdžiui, tvirtinimo detalėms arba vinims gaminti. Todėl skirtingai nuo tiriamojo produkto, jie nesudaro gatavo plieno gaminio. Šaltojo formavimo būdu gaminant vielinius strypus, kaip ir kitus produktus, galima transformuoti į nagrinėjamąjį produktą arba panašų produktą. Tuo remiantis, vieliniai strypai negali būti įtraukti į produkto apibrėžtąją sritį, kaip apibrėžta pagrindiniame reglamente.

| (16) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto apibrėžtis, išdėstyta laikinojo reglamento 21–24 konstatuojamosiose dalyse, patvirtinama. |
| --- | --- |

(16)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto apibrėžtis, išdėstyta laikinojo reglamento 21–24 konstatuojamosiose dalyse, patvirtinama.

3.   SUBSIDIJAVIMAS

3.1.   Įžanga

| (17) | Laikinojo reglamento 25 konstatuojamojoje dalyje padaryta nuoroda į toliau nurodytas schemas, pagal kurias tariamai suteikiamos kompensuotinos subsidijos:






  a) | Muito sumažinimo leidimo schema (toliau – MSLS); |
| --- | --- | --- |

(17)

Laikinojo reglamento 25 konstatuojamojoje dalyje padaryta nuoroda į toliau nurodytas schemas, pagal kurias tariamai suteikiamos kompensuotinos subsidijos:

a)

Muito sumažinimo leidimo schema (toliau – MSLS);

| b) | Sąlyginio apmokestinimo muitu schema (toliau – SAMS); |
| --- | --- |

b)

Sąlyginio apmokestinimo muitu schema (toliau – SAMS);

| c) | Išankstinių leidimų schema (toliau – ILS); |
| --- | --- |

c)

Išankstinių leidimų schema (toliau – ILS);

| d) | Gamybos priemonių eksportui skatinti schema (toliau – GPESS); |
| --- | --- |

d)

Gamybos priemonių eksportui skatinti schema (toliau – GPESS);

| e) | Eksporto kreditų schema (toliau – EKS); |
| --- | --- |

e)

Eksporto kreditų schema (toliau – EKS);

| f) | Tikslinių rinkų schema (toliau –TRS); |
| --- | --- |

f)

Tikslinių rinkų schema (toliau –TRS);

| g) | Specialiosios ekonominės zonos ir (arba) į eksportą orientuotos bendrovės (toliau –SEZ/EOB). |
| --- | --- |

g)

Specialiosios ekonominės zonos ir (arba) į eksportą orientuotos bendrovės (toliau –SEZ/EOB).

| (18) | Sąjungos pramonė teigė, kad Komisija neatsižvelgė į kai kurias subsidijų schemas, ypač regionines, ir todėl nusprendė, kad subsidijos, kurias kaip nustatyta gavo Indijos gamintojai, buvo nepakankamai įvertintos. Šis teiginys nepagrįstas. Komisija ištyrė visas skunde nurodytas nacionalines ir vietos subsidijų schemas. Tačiau Komisija nustatė, kad per TL atrinkti eksportuojantys gamintojai gavo subsidijas tik pagal 14 konstatuojamojoje dalyje išvardytas schemas. |
| --- | --- |

(18)

Sąjungos pramonė teigė, kad Komisija neatsižvelgė į kai kurias subsidijų schemas, ypač regionines, ir todėl nusprendė, kad subsidijos, kurias kaip nustatyta gavo Indijos gamintojai, buvo nepakankamai įvertintos. Šis teiginys nepagrįstas. Komisija ištyrė visas skunde nurodytas nacionalines ir vietos subsidijų schemas. Tačiau Komisija nustatė, kad per TL atrinkti eksportuojantys gamintojai gavo subsidijas tik pagal 14 konstatuojamojoje dalyje išvardytas schemas.

| (19) | Sąjungos pramonė taip pat teigė, kad, kadangi per gretutinį antidempingo tyrimą nustatyta, kad atrinktų Indijos gamintojų pateikti duomenys buvo nepatikimi ir buvo taikomas Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 (7) 18 straipsnis, atliekant šį tyrimą reikėjo taikyti atitinkamą pagrindinio reglamento 28 straipsnį. Tačiau pagrindinio reglamento 28 straipsnis taikomas tik tais atvejais, kai įvykdomos jo sąlygos, tačiau atrinktų Indijos gamintojų pateiktos informacijos atveju jos nebuvo įvykdytos. Todėl šis teiginys negali būti priimtas. |
| --- | --- |

(19)

Sąjungos pramonė taip pat teigė, kad, kadangi per gretutinį antidempingo tyrimą nustatyta, kad atrinktų Indijos gamintojų pateikti duomenys buvo nepatikimi ir buvo taikomas Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 (7) 18 straipsnis, atliekant šį tyrimą reikėjo taikyti atitinkamą pagrindinio reglamento 28 straipsnį. Tačiau pagrindinio reglamento 28 straipsnis taikomas tik tais atvejais, kai įvykdomos jo sąlygos, tačiau atrinktų Indijos gamintojų pateiktos informacijos atveju jos nebuvo įvykdytos. Todėl šis teiginys negali būti priimtas.

| (20) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad MSLS, SAMS ir ILS sudaro vieną subsidijų mechanizmą, kuris yra sąlyginio apmokestinimo muitu mechanizmas. Indija ilgai taikė įvairių rūšių minėtą mechanizmą, dažnai pakeisdama atskiras mechanizmo dalis. Atlikus tyrimą nustatyta, kad tikslinga ištirti visas šias mechanizmo dalis, nes eksportuotojai paprastai turi pasirinkti vieną iš jų (jos yra tarpusavyje nesuderinamos), ir jeigu viena mechanizmo dalis nebetaikoma, pasirenkama kita. |
| --- | --- |

(20)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad MSLS, SAMS ir ILS sudaro vieną subsidijų mechanizmą, kuris yra sąlyginio apmokestinimo muitu mechanizmas. Indija ilgai taikė įvairių rūšių minėtą mechanizmą, dažnai pakeisdama atskiras mechanizmo dalis. Atlikus tyrimą nustatyta, kad tikslinga ištirti visas šias mechanizmo dalis, nes eksportuotojai paprastai turi pasirinkti vieną iš jų (jos yra tarpusavyje nesuderinamos), ir jeigu viena mechanizmo dalis nebetaikoma, pasirenkama kita.

| (21) | Kadangi kitų pastabų negauta, laikinojo reglamento 25–28 konstatuojamosios dalys patvirtinamos. |
| --- | --- |

(21)

Kadangi kitų pastabų negauta, laikinojo reglamento 25–28 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.

3.2.   Muito sumažinimo leidimo schema (MSLS)

| (22) | Vienas iš atrinktų eksportuojančių Indijos gamintojų teigė, kad MSLS neturėtų būti laikoma kompensuotina subsidija, nes schema taikoma importo muitams kompensuoti. Jis taip pat teigė, kad tiriamajam produktui gaminti skirtos žaliavos nebuvo gaminamos vietoje, todėl daroma pagrįsta prielaida, kad visi importuojami produktai buvo apmokestinti 5 % ir kad Indijos Vyriausybės nustatyta viršutine riba užtikrinama, kad nebūtų kompensacijos permokos. Kaip paaiškinta laikinojo reglamento 38 konstatuojamojoje dalyje, ši schema negali būti laikoma leistina sąlyginio apmokestinimo muitu sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo muitu sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje, nes ji neatitinka pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (sąlyginio apmokestinimo muitu sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (pakaitinio sąlyginio apmokestinimo muitu sistemos apibrėžtis ir taisyklės) išdėstytų taisyklių. Tiksliau eksportuotojas, kuris naudojasi MSLS lengvatomis, per gamybos procesą neprivalo faktiškai sunaudoti be muito importuotų produktų, ir kredito suma skaičiuojama neatsižvelgiant į faktines panaudotas žaliavas. Galiausiai eksportuotojas turi teisę naudotis MSLS lengvatomis ir tuo atveju, kai iš viso neimportuoja žaliavų. Norinčiam gauti lengvatą eksportuotojui pakanka paprasčiausiai eksportuoti produktus neįrodant, kad buvo importuotos kokios nors žaliavos.
  Indijos Vyriausybė nenustatė sistemos, kuri susietų muito, nuo kurio atleidžiama importuojant žaliavas, sumą su tų žaliavų, panaudotų eksportuojamiems produktams gaminti, kiekiu. Kita vertus, bendrovės, gaunančios lengvatas pagal šią schemą, taip pat neturėjo veikiančio mechanizmo, kuriuo galėtų įrodyti, kad jos negavo jokių perviršinių atsisakytų išieškoti muitų sumų. Be to, bendrovė neįrodė, kad šiuo konkrečiu atveju nebuvo kompensacijos permokos, pavyzdžiui, kad ji galėjo gauti kompensaciją už kitus importuotus produktus ar būtų galėjusi gauti kompensaciją už importuotas žaliavas, kurių nesuvartojo nagrinėjamajam produktui gaminti. Taip pat pažymėtina, kad teiginys, jog vietinės žaliavos negaminamos, nėra teisingas, nes bent viena tiriamoji bendrovė gamino vietines žaliavas, o kitos dvi tiriamosios bendrovės jas pirko iš vietos gamintojo, o ne iš importuojančio vietos prekiautojo. Todėl šie argumentai negali būti priimti. |
| --- | --- |

(22)

Vienas iš atrinktų eksportuojančių Indijos gamintojų teigė, kad MSLS neturėtų būti laikoma kompensuotina subsidija, nes schema taikoma importo muitams kompensuoti. Jis taip pat teigė, kad tiriamajam produktui gaminti skirtos žaliavos nebuvo gaminamos vietoje, todėl daroma pagrįsta prielaida, kad visi importuojami produktai buvo apmokestinti 5 % ir kad Indijos Vyriausybės nustatyta viršutine riba užtikrinama, kad nebūtų kompensacijos permokos. Kaip paaiškinta laikinojo reglamento 38 konstatuojamojoje dalyje, ši schema negali būti laikoma leistina sąlyginio apmokestinimo muitu sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo muitu sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje, nes ji neatitinka pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (sąlyginio apmokestinimo muitu sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (pakaitinio sąlyginio apmokestinimo muitu sistemos apibrėžtis ir taisyklės) išdėstytų taisyklių. Tiksliau eksportuotojas, kuris naudojasi MSLS lengvatomis, per gamybos procesą neprivalo faktiškai sunaudoti be muito importuotų produktų, ir kredito suma skaičiuojama neatsižvelgiant į faktines panaudotas žaliavas. Galiausiai eksportuotojas turi teisę naudotis MSLS lengvatomis ir tuo atveju, kai iš viso neimportuoja žaliavų. Norinčiam gauti lengvatą eksportuotojui pakanka paprasčiausiai eksportuoti produktus neįrodant, kad buvo importuotos kokios nors žaliavos.

Indijos Vyriausybė nenustatė sistemos, kuri susietų muito, nuo kurio atleidžiama importuojant žaliavas, sumą su tų žaliavų, panaudotų eksportuojamiems produktams gaminti, kiekiu. Kita vertus, bendrovės, gaunančios lengvatas pagal šią schemą, taip pat neturėjo veikiančio mechanizmo, kuriuo galėtų įrodyti, kad jos negavo jokių perviršinių atsisakytų išieškoti muitų sumų. Be to, bendrovė neįrodė, kad šiuo konkrečiu atveju nebuvo kompensacijos permokos, pavyzdžiui, kad ji galėjo gauti kompensaciją už kitus importuotus produktus ar būtų galėjusi gauti kompensaciją už importuotas žaliavas, kurių nesuvartojo nagrinėjamajam produktui gaminti. Taip pat pažymėtina, kad teiginys, jog vietinės žaliavos negaminamos, nėra teisingas, nes bent viena tiriamoji bendrovė gamino vietines žaliavas, o kitos dvi tiriamosios bendrovės jas pirko iš vietos gamintojo, o ne iš importuojančio vietos prekiautojo. Todėl šie argumentai negali būti priimti.

| (23) | Viena šalis teigė, kad jeigu MSLS licencija parduodama, faktinė pardavimo kaina yra mažesnė nei licencijos vertė, todėl kompensuotina lengvata buvo mažesnė nei preliminariai nustatyta lengvata. Tačiau pagal šią schemą lengvata buvo apskaičiuota remiantis licencija suteikto kredito suma, nepriklausomai nuo to, ar licencija buvo naudojama importo muitams kompensuoti ar buvo faktiškai parduota. Bet koks licencijos pardavimas mažesne nei nominalioji vertė kaina yra grynai komercinis sprendimas, dėl kurio pagal šią schemą suteiktos lengvatos suma nesikeičia. Todėl šis argumentas negali būti priimtas. |
| --- | --- |

(23)

Viena šalis teigė, kad jeigu MSLS licencija parduodama, faktinė pardavimo kaina yra mažesnė nei licencijos vertė, todėl kompensuotina lengvata buvo mažesnė nei preliminariai nustatyta lengvata. Tačiau pagal šią schemą lengvata buvo apskaičiuota remiantis licencija suteikto kredito suma, nepriklausomai nuo to, ar licencija buvo naudojama importo muitams kompensuoti ar buvo faktiškai parduota. Bet koks licencijos pardavimas mažesne nei nominalioji vertė kaina yra grynai komercinis sprendimas, dėl kurio pagal šią schemą suteiktos lengvatos suma nesikeičia. Todėl šis argumentas negali būti priimtas.

| (24) | Indijos Vyriausybė teigė, kad per TL MSLS buvo panaikinta, todėl ji neturėtų būti laikoma kompensuotina. Be to, jos teigimu, kadangi sąlyginis apmokestinimas muitu nėra tęstinė MSLS programa, MSLS neturėtų būti laikoma kompensuotina. Iš tikrųjų MSLS nustojo galioti 2011 m. rugsėjo 30 d., t. y. per TL. Tačiau subsidijos buvo toliau teikiamos. Nustatyta, kad kaip alternatyva MSLS eksportuotojai lengvatoms gauti naudojosi ILS ir visų pirma SAMS. Kaip aprašyta laikinojo reglamento 42–44 konstatuojamosiose dalyse, ILS ir SAMS buvo pakoreguotos, siekiant pasirengti sklandžiam perėjimui nuo MSLS. Be to, pagal šias schemas teikiamų lengvatų pobūdis yra toks pats: t. y. negautos pajamos atleidžiant nuo muitų. Taigi bendrovės galėjo pasirinkti, kurią schemą naudoti muitams kompensuoti. Todėl, nors MSLS buvo panaikinta įpusėjus tiriamajam laikotarpiui, per TL Indijos Vyriausybės teiktos subsidijos turėtų būti laikomos kompensuotinomis, nes dėl 20 konstatuojamojoje dalyje išdėstytų priežasčių visuotinė lengvatų sistema ir toliau buvo taikoma: visos sąlyginio apmokestinimo muitu schemos sudarė vieną subsidijų mechanizmą, su skirtingomis, dažnai keičiamomis mechanizmo dalimis. Todėl šis argumentas negali būti priimtas. |
| --- | --- |

(24)

Indijos Vyriausybė teigė, kad per TL MSLS buvo panaikinta, todėl ji neturėtų būti laikoma kompensuotina. Be to, jos teigimu, kadangi sąlyginis apmokestinimas muitu nėra tęstinė MSLS programa, MSLS neturėtų būti laikoma kompensuotina. Iš tikrųjų MSLS nustojo galioti 2011 m. rugsėjo 30 d., t. y. per TL. Tačiau subsidijos buvo toliau teikiamos. Nustatyta, kad kaip alternatyva MSLS eksportuotojai lengvatoms gauti naudojosi ILS ir visų pirma SAMS. Kaip aprašyta laikinojo reglamento 42–44 konstatuojamosiose dalyse, ILS ir SAMS buvo pakoreguotos, siekiant pasirengti sklandžiam perėjimui nuo MSLS. Be to, pagal šias schemas teikiamų lengvatų pobūdis yra toks pats: t. y. negautos pajamos atleidžiant nuo muitų. Taigi bendrovės galėjo pasirinkti, kurią schemą naudoti muitams kompensuoti. Todėl, nors MSLS buvo panaikinta įpusėjus tiriamajam laikotarpiui, per TL Indijos Vyriausybės teiktos subsidijos turėtų būti laikomos kompensuotinomis, nes dėl 20 konstatuojamojoje dalyje išdėstytų priežasčių visuotinė lengvatų sistema ir toliau buvo taikoma: visos sąlyginio apmokestinimo muitu schemos sudarė vieną subsidijų mechanizmą, su skirtingomis, dažnai keičiamomis mechanizmo dalimis. Todėl šis argumentas negali būti priimtas.

| (25) | Pastabose dėl galutinio faktų atskleidimo Indijos Vyriausybė pakartojo savo teiginį apie MSLS panaikinimą po galutinio faktų atskleidimo. Tačiau, kadangi nebuvo pateikta naujų argumentų, dėl kurių būtų keičiama išvada dėl subsidijavimo pagal nustojusią galioti MSLS pakeitimo subsidijavimu pagal pakoreguotą SAMS, šis argumentas negali būti priimtas. |
| --- | --- |

(25)

Pastabose dėl galutinio faktų atskleidimo Indijos Vyriausybė pakartojo savo teiginį apie MSLS panaikinimą po galutinio faktų atskleidimo. Tačiau, kadangi nebuvo pateikta naujų argumentų, dėl kurių būtų keičiama išvada dėl subsidijavimo pagal nustojusią galioti MSLS pakeitimo subsidijavimu pagal pakoreguotą SAMS, šis argumentas negali būti priimtas.

| (26) | Kadangi kitų pastabų negauta, laikinojo reglamento 29 iš 47 konstatuojamųjų dalių patvirtinamos. |
| --- | --- |

(26)

Kadangi kitų pastabų negauta, laikinojo reglamento 29 iš 47 konstatuojamųjų dalių patvirtinamos.

| (27) | Be to, nustatyta, kad eksportuojantis Indijos gamintojas KEI per TL naudojosi MSLS. Subsidijų norma buvo 0,50 %. |
| --- | --- |

(27)

Be to, nustatyta, kad eksportuojantis Indijos gamintojas KEI per TL naudojosi MSLS. Subsidijų norma buvo 0,50 %.

3.3.   Sąlyginio apmokestinimo muitu schema (SAMS)

| (28) | Indijos Vyriausybė tvirtino, kad SAMS neturėtų būti laikoma kompensuotina subsidija, nes schema taikoma už žaliavas sumokėtiems importo muitams ir akcizams kompensuoti. Kaip paaiškinta laikinojo reglamento 58–60 konstatuojamosiose dalyse, ši schema negali būti laikoma leistina sąlyginio apmokestinimo muitu sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo muitu sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje, nes ji neatitinka pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede ir III priede išdėstytų taisyklių. Tiksliau, nėra jokios sistemos arba tvarkos, kurias taikant būtų patvirtinta, kokios žaliavos naudojamos gaminant eksportuojamą produktą, arba nustatyta, ar nebuvo sumokėti per dideli importo muitai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II ir III prieduose. Be to, eksportuotojas turi teisę naudotis SAMS lengvatomis ir tuo atveju, kai iš viso neimportuoja žaliavų. Norinčiam gauti lengvatą eksportuotojui pakanka paprasčiausiai eksportuoti produktus neįrodant, kad buvo importuotos kokios nors žaliavos. Tai, kas išdėstyta, buvo patvirtinta išvadose, padarytose aplankius bendroves ir atitinkamuose teisės aktuose, t. y. Indijos Vyriausybės aplinkraštyje Nr. 24/2001, kaip paaiškinta laikinojo reglamento 60 konstatuojamojoje dalyje. Be to, pateiktų dokumentų jo 32 dalyje Indijos Vyriausybė pati prisipažino, kad dėl SAMS gali susidaryti perviršinės atsisakytų išieškoti muitų sumos. Todėl Indijos Vyriausybės argumentas negali būti priimtas. |
| --- | --- |

(28)

Indijos Vyriausybė tvirtino, kad SAMS neturėtų būti laikoma kompensuotina subsidija, nes schema taikoma už žaliavas sumokėtiems importo muitams ir akcizams kompensuoti. Kaip paaiškinta laikinojo reglamento 58–60 konstatuojamosiose dalyse, ši schema negali būti laikoma leistina sąlyginio apmokestinimo muitu sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo muitu sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje, nes ji neatitinka pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede ir III priede išdėstytų taisyklių. Tiksliau, nėra jokios sistemos arba tvarkos, kurias taikant būtų patvirtinta, kokios žaliavos naudojamos gaminant eksportuojamą produktą, arba nustatyta, ar nebuvo sumokėti per dideli importo muitai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II ir III prieduose. Be to, eksportuotojas turi teisę naudotis SAMS lengvatomis ir tuo atveju, kai iš viso neimportuoja žaliavų. Norinčiam gauti lengvatą eksportuotojui pakanka paprasčiausiai eksportuoti produktus neįrodant, kad buvo importuotos kokios nors žaliavos. Tai, kas išdėstyta, buvo patvirtinta išvadose, padarytose aplankius bendroves ir atitinkamuose teisės aktuose, t. y. Indijos Vyriausybės aplinkraštyje Nr. 24/2001, kaip paaiškinta laikinojo reglamento 60 konstatuojamojoje dalyje. Be to, pateiktų dokumentų jo 32 dalyje Indijos Vyriausybė pati prisipažino, kad dėl SAMS gali susidaryti perviršinės atsisakytų išieškoti muitų sumos. Todėl Indijos Vyriausybės argumentas negali būti priimtas.

| (29) | Indijos Vyriausybė teigė, kad nors žaliavų naudojimo tikrinimo sistema nebuvo parengta dėl visų pirma didelio paramos gavėjų skaičiaus ir administracinės naštos, susijusios su visų jų kontrole, turėtų būti priimtas atranka grindžiamas tikrinimo mechanizmas. Tačiau šis argumentas negali būti priimtas, nes šis mechanizmas pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje, I priedo i punkte, II priede ir III priede nenumatytas. |
| --- | --- |

(29)

Indijos Vyriausybė teigė, kad nors žaliavų naudojimo tikrinimo sistema nebuvo parengta dėl visų pirma didelio paramos gavėjų skaičiaus ir administracinės naštos, susijusios su visų jų kontrole, turėtų būti priimtas atranka grindžiamas tikrinimo mechanizmas. Tačiau šis argumentas negali būti priimtas, nes šis mechanizmas pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje, I priedo i punkte, II priede ir III priede nenumatytas.

| (30) | Kadangi kitų pastabų negauta, laikinojo reglamento 48–64 konstatuojamosios dalys patvirtinamos. |
| --- | --- |

(30)

Kadangi kitų pastabų negauta, laikinojo reglamento 48–64 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.

| (31) | Be to, nustatyta, kad eksportuojantis Indijos gamintojas KEI Industries per TL naudojosi SAMS. Subsidijų norma buvo 0,29 %. |
| --- | --- |

(31)

Be to, nustatyta, kad eksportuojantis Indijos gamintojas KEI Industries per TL naudojosi SAMS. Subsidijų norma buvo 0,29 %.

3.4.   Išankstinių leidimų schema (ILS)

| (32) | Vienas iš atrinktų eksportuojančių Indijos gamintojų teigė, kad ILS turėtų būti laikoma sąlyginio apmokestinimo muitu sistema, nes importuojamos medžiagos naudojamos eksportuojamiems produktams gaminti. Kaip paaiškinta laikinojo reglamento 76 konstatuojamojoje dalyje, šiuo atveju naudota poschemė nėra sąlyginio apmokestinimo muitu sistema arba pakaitinė sąlyginio apmokestinimo muitu sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Ji neatitinka taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede ir III priede. Indijos Vyriausybė netaikė veiksmingos tikrinimo sistemos arba tvarkos, kad nustatytų, ar žaliavos buvo sunaudotos eksportuojamam produktui gaminti ir kokiais kiekiais (pagrindinio reglamento II priedo II dalies 4 punktas, o pakaitinių sąlyginio apmokestinimo muitu sistemų atveju – pagrindinio reglamento III priedo II dalies 2 punktas). Be to, nagrinėjamojo produkto standartinės išeigos normos (toliau – SIN) buvo nepakankamai tikslios ir negali būti laikomos faktinio suvartojimo patikrinimo sistema. Dėl šių standartinių normų formos Indijos Vyriausybė negali pakankamai tiksliai patikrinti, koks žaliavų kiekis buvo sunaudotas eksportuojamiems produktams gaminti. Be to, Indijos Vyriausybė neatliko papildomo patikrinimo atsižvelgdama į faktiškai panaudotas žaliavas, kaip paaiškinta laikinojo reglamento 73 konstatuojamojoje dalyje, nors paprastai tokį patikrinimą reikia atlikti, kai netaikoma veiksminga tikrinimo sistema (pagrindinio reglamento II priedo II dalies 5 punktas ir III priedo II dalies 3 punktas). Todėl poschemė yra kompensuotina, o šis argumentas atmetamas. |
| --- | --- |

(32)

Vienas iš atrinktų eksportuojančių Indijos gamintojų teigė, kad ILS turėtų būti laikoma sąlyginio apmokestinimo muitu sistema, nes importuojamos medžiagos naudojamos eksportuojamiems produktams gaminti. Kaip paaiškinta laikinojo reglamento 76 konstatuojamojoje dalyje, šiuo atveju naudota poschemė nėra sąlyginio apmokestinimo muitu sistema arba pakaitinė sąlyginio apmokestinimo muitu sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Ji neatitinka taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede ir III priede. Indijos Vyriausybė netaikė veiksmingos tikrinimo sistemos arba tvarkos, kad nustatytų, ar žaliavos buvo sunaudotos eksportuojamam produktui gaminti ir kokiais kiekiais (pagrindinio reglamento II priedo II dalies 4 punktas, o pakaitinių sąlyginio apmokestinimo muitu sistemų atveju – pagrindinio reglamento III priedo II dalies 2 punktas). Be to, nagrinėjamojo produkto standartinės išeigos normos (toliau – SIN) buvo nepakankamai tikslios ir negali būti laikomos faktinio suvartojimo patikrinimo sistema. Dėl šių standartinių normų formos Indijos Vyriausybė negali pakankamai tiksliai patikrinti, koks žaliavų kiekis buvo sunaudotas eksportuojamiems produktams gaminti. Be to, Indijos Vyriausybė neatliko papildomo patikrinimo atsižvelgdama į faktiškai panaudotas žaliavas, kaip paaiškinta laikinojo reglamento 73 konstatuojamojoje dalyje, nors paprastai tokį patikrinimą reikia atlikti, kai netaikoma veiksminga tikrinimo sistema (pagrindinio reglamento II priedo II dalies 5 punktas ir III priedo II dalies 3 punktas). Todėl poschemė yra kompensuotina, o šis argumentas atmetamas.

| (33) | Kadangi kitų pastabų negauta, laikinojo reglamento 65–80 konstatuojamosios dalys patvirtinamos. |
| --- | --- |

(33)

Kadangi kitų pastabų negauta, laikinojo reglamento 65–80 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.

| (34) | Nustatyta, kad eksportuojantis Indijos gamintojas KEI Industries per TL ILS nesinaudojo. |
| --- | --- |

(34)

Nustatyta, kad eksportuojantis Indijos gamintojas KEI Industries per TL ILS nesinaudojo.

3.5.   Gamybos priemonių schema eksportui skatinti (GPESS)

| (35) | Atskleidus galutinius faktus, vienas eksportuojantis Indijos gamintojas pateikė pastabas dėl skaičiavimo klaidos. Ši pastaba dėl subsidijos sumos skaičiavimo buvo iš dalies pagrįsta ir buvo patvirtinta. Kadangi bendras šios bendrovės subsidijų skirtumas jau buvo mažesnis nei de minimis iki šio patikslinimo, jį pakoregavus nesikeičia nei galutinis šiai bendrovei nustatyto kompensacinio muito dydis, nei vidutinis svertinis subsidijų skirtumas, apskaičiuotas bendradarbiaujančioms neatrinktoms bendrovėms ar subsidijų skirtumas šalies mastu. |
| --- | --- |

(35)

Atskleidus galutinius faktus, vienas eksportuojantis Indijos gamintojas pateikė pastabas dėl skaičiavimo klaidos. Ši pastaba dėl subsidijos sumos skaičiavimo buvo iš dalies pagrįsta ir buvo patvirtinta. Kadangi bendras šios bendrovės subsidijų skirtumas jau buvo mažesnis nei de minimis iki šio patikslinimo, jį pakoregavus nesikeičia nei galutinis šiai bendrovei nustatyto kompensacinio muito dydis, nei vidutinis svertinis subsidijų skirtumas, apskaičiuotas bendradarbiaujančioms neatrinktoms bendrovėms ar subsidijų skirtumas šalies mastu.

| (36) | Be to, kas išdėstyta, laikinojo reglamento 81–91 konstatuojamosios dalys patvirtinamos. |
| --- | --- |

(36)

Be to, kas išdėstyta, laikinojo reglamento 81–91 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.

| (37) | Nustatyta, kad eksportuojantis Indijos gamintojas KEI Industries per TL GPESS nagrinėjamojo produkto atžvilgiu nesinaudojo. |
| --- | --- |

(37)

Nustatyta, kad eksportuojantis Indijos gamintojas KEI Industries per TL GPESS nagrinėjamojo produkto atžvilgiu nesinaudojo.

3.6.   Eksporto kreditų schema (EKS)

| (38) | Indijos Vyriausybė teigė, kad laikinojo reglamento 92 konstatuojamojoje dalyje Komisija neteisingai nurodė EKS teisinį pagrindą. Indijos Vyriausybė nurodė, kad buvo atnaujintas Pagrindinis aplinkraštis DBOD Nr. DIR(Exp.) BC 01/04.02.02/2007–2008 (MC 07–08) ir Pagrindinis aplinkraštis DBOD Nr. DIR(Exp.) BC 09/04.02.02/2008–09 (MC 08–09), o EKS teisinį pagrindą per TL sudarė Pagrindinis aplinkraštis DBOD Nr. DIR(Exp.) BC 06/04.02.002/2010–11 (MC 10–11) ir Pagrindinis aplinkraštis DBOD Nr. DIR.(Exp.) BC 04/04.02.002/2011–2012 (MC 11–12). Iš tikrųjų Indijos Vyriausybės pastaba šiuo atžvilgiu yra teisinga. |
| --- | --- |

(38)

Indijos Vyriausybė teigė, kad laikinojo reglamento 92 konstatuojamojoje dalyje Komisija neteisingai nurodė EKS teisinį pagrindą. Indijos Vyriausybė nurodė, kad buvo atnaujintas Pagrindinis aplinkraštis DBOD Nr. DIR(Exp.) BC 01/04.02.02/2007–2008 (MC 07–08) ir Pagrindinis aplinkraštis DBOD Nr. DIR(Exp.) BC 09/04.02.02/2008–09 (MC 08–09), o EKS teisinį pagrindą per TL sudarė Pagrindinis aplinkraštis DBOD Nr. DIR(Exp.) BC 06/04.02.002/2010–11 (MC 10–11) ir Pagrindinis aplinkraštis DBOD Nr. DIR.(Exp.) BC 04/04.02.002/2011–2012 (MC 11–12). Iš tikrųjų Indijos Vyriausybės pastaba šiuo atžvilgiu yra teisinga.

| (39) | Indijos Vyriausybė taip pat teigė, kad jei būtų buvę atsižvelgta į tinkamai atnaujintą teisinį pagrindą, Komisija būtų turėjusi atkreipti dėmesį į tai, kad Indijos rezervų banko (toliau – IRB) anksčiau nustatyta komerciniams bankams privaloma eksporto kreditams rupijomis taikoma didžiausia palūkanų normos riba nustojo galioti iki TL. Todėl, kalbant apie kreditus rupijomis, ši schema nebegali būti laikoma subsidija. Atlikus tyrimą nustatyta, kad dvi atrinktos bendrovės praktiškai naudojosi privačių bankų teikiamais eksporto kreditais, kurių palūkanų normos buvo mažesnės nei Indijos banko nustatyta orientacinė palūkanų norma. Remiantis tyrimo rezultatais, komercinės priežasties, dėl kurios šie privatūs bankai teikė kreditus sumažintomis ir akivaizdžiai nuostolingomis palūkanų normomis, nenustatyta. Ši bankų skolinimo praktika galėtų reikšti, kad vis dar yra valstybės kišimosi. Tačiau atliekant tyrimą nebuvo surinkta pakankamai pagal PPO taisykles reikalaujamų tolesnio komercinių bankų įgaliojimo arba įpareigojimo įrodymų. Kadangi nebuvo pakankamai įrodymų, kad Indijos Vyriausybė buvo suteikusi įpareigojimus ir (arba) finansinę paramą, Komisija nusprendė lengvatos, kuriai taikomos sumažintos palūkanų normos, subsidija pagal šią poschemę nelaikyti. |
| --- | --- |

(39)

Indijos Vyriausybė taip pat teigė, kad jei būtų buvę atsižvelgta į tinkamai atnaujintą teisinį pagrindą, Komisija būtų turėjusi atkreipti dėmesį į tai, kad Indijos rezervų banko (toliau – IRB) anksčiau nustatyta komerciniams bankams privaloma eksporto kreditams rupijomis taikoma didžiausia palūkanų normos riba nustojo galioti iki TL. Todėl, kalbant apie kreditus rupijomis, ši schema nebegali būti laikoma subsidija. Atlikus tyrimą nustatyta, kad dvi atrinktos bendrovės praktiškai naudojosi privačių bankų teikiamais eksporto kreditais, kurių palūkanų normos buvo mažesnės nei Indijos banko nustatyta orientacinė palūkanų norma. Remiantis tyrimo rezultatais, komercinės priežasties, dėl kurios šie privatūs bankai teikė kreditus sumažintomis ir akivaizdžiai nuostolingomis palūkanų normomis, nenustatyta. Ši bankų skolinimo praktika galėtų reikšti, kad vis dar yra valstybės kišimosi. Tačiau atliekant tyrimą nebuvo surinkta pakankamai pagal PPO taisykles reikalaujamų tolesnio komercinių bankų įgaliojimo arba įpareigojimo įrodymų. Kadangi nebuvo pakankamai įrodymų, kad Indijos Vyriausybė buvo suteikusi įpareigojimus ir (arba) finansinę paramą, Komisija nusprendė lengvatos, kuriai taikomos sumažintos palūkanų normos, subsidija pagal šią poschemę nelaikyti.

| (40) | Galiausiai Indijos Vyriausybė teigė, kad naujausioje Pagrindinio aplinkraščio DBOD Nr. DIR(Exp.) BC. 06/04.02.002/2012–13 (MC 12–13) redakcijoje, kuri įsigaliojo praėjus dviem mėnesiams po TL pabaigos, taip pat panaikinta didžiausia palūkanos normų riba, taikoma eksporto kreditams užsienio valiuta. Pasinaudodama pagrindinio antisubsidijų reglamento 15 straipsnio 1 dalimi Indijos Vyriausybė teigia, kad tokiu atveju taip pat šis eksporto kredito schemos elementas neturėtų būti laikomas kompensuotinu, nes Vyriausybės įpareigojimai bankams buvo panaikinti. Nors pateiktame aplinkraštyje MC 12–13 yra nuostata, kuria remiantis komerciniai bankai gali laisvai nustatyti eksporto kreditų užsienio valiuta palūkanų normas nuo 2012 m. gegužės mėn., kaip teigia Indijos Vyriausybė, toks IRB instrukcijų privatiems bankams pakeitimas atliekant tyrimą nebūtų pakankamas norint neįtraukti šios schemos, nes Vyriausybė ir toliau gali neformaliai įpareigoti bankus, o tam išnagrinėti būtų atliekamas kitas tyrimas. Tačiau atsižvelgdama į pirmiau padarytą išvadą dėl poschemės, susijusios su eksporto kreditais rupijomis, šiame etape Komisija nusprendė šios poschemės, susijusios su kreditais užsienio valiuta, kompensuotina nelaikyti. |
| --- | --- |

(40)

Galiausiai Indijos Vyriausybė teigė, kad naujausioje Pagrindinio aplinkraščio DBOD Nr. DIR(Exp.) BC. 06/04.02.002/2012–13 (MC 12–13) redakcijoje, kuri įsigaliojo praėjus dviem mėnesiams po TL pabaigos, taip pat panaikinta didžiausia palūkanos normų riba, taikoma eksporto kreditams užsienio valiuta. Pasinaudodama pagrindinio antisubsidijų reglamento 15 straipsnio 1 dalimi Indijos Vyriausybė teigia, kad tokiu atveju taip pat šis eksporto kredito schemos elementas neturėtų būti laikomas kompensuotinu, nes Vyriausybės įpareigojimai bankams buvo panaikinti. Nors pateiktame aplinkraštyje MC 12–13 yra nuostata, kuria remiantis komerciniai bankai gali laisvai nustatyti eksporto kreditų užsienio valiuta palūkanų normas nuo 2012 m. gegužės mėn., kaip teigia Indijos Vyriausybė, toks IRB instrukcijų privatiems bankams pakeitimas atliekant tyrimą nebūtų pakankamas norint neįtraukti šios schemos, nes Vyriausybė ir toliau gali neformaliai įpareigoti bankus, o tam išnagrinėti būtų atliekamas kitas tyrimas. Tačiau atsižvelgdama į pirmiau padarytą išvadą dėl poschemės, susijusios su eksporto kreditais rupijomis, šiame etape Komisija nusprendė šios poschemės, susijusios su kreditais užsienio valiuta, kompensuotina nelaikyti.

| (41) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, muito normos prireikus bus pakoreguotos. |
| --- | --- |

(41)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, muito normos prireikus bus pakoreguotos.

3.7.   Tikslinių rinkų schema (TRS)

| (42) | Atskleidus galutinius faktus, Indijos Vyriausybė pateikė pastabas dėl TRS. Indijos Vyriausybė teigė, kad ši schema geografiniu atžvilgiu yra susijusi su Sąjungai nepriklausančiomis šalimis, todėl Sąjunga negali jos laikyti kompensuotina. Nepaisant to, Indijos Vyriausybė negalėjo užginčyti praktinio schemos įgyvendinimo ir to, kad TRS lengvata gali būti naudojama nagrinėjamajam produktui, t. y. pagal TRS teikiami muitų kreditai yra laisvai perleidžiami ir jie gali būti naudojami sumokėti muitams už vėliau importuojamas bet kokias žaliavas ar produktus, įskaitant gamybos priemones. Todėl šis teiginys turėjo būti atmestas, nes atlikus tyrimą nustatyta, kad į Sąjungą eksportuojant nagrinėjamąjį produktą, pagal šią schemą lengvatą galima gauti ir tokia lengvata yra taikoma. |
| --- | --- |

(42)

Atskleidus galutinius faktus, Indijos Vyriausybė pateikė pastabas dėl TRS. Indijos Vyriausybė teigė, kad ši schema geografiniu atžvilgiu yra susijusi su Sąjungai nepriklausančiomis šalimis, todėl Sąjunga negali jos laikyti kompensuotina. Nepaisant to, Indijos Vyriausybė negalėjo užginčyti praktinio schemos įgyvendinimo ir to, kad TRS lengvata gali būti naudojama nagrinėjamajam produktui, t. y. pagal TRS teikiami muitų kreditai yra laisvai perleidžiami ir jie gali būti naudojami sumokėti muitams už vėliau importuojamas bet kokias žaliavas ar produktus, įskaitant gamybos priemones. Todėl šis teiginys turėjo būti atmestas, nes atlikus tyrimą nustatyta, kad į Sąjungą eksportuojant nagrinėjamąjį produktą, pagal šią schemą lengvatą galima gauti ir tokia lengvata yra taikoma.

| (43) | Kadangi jokių kitų pastabų negauta, laikinojo reglamento 101–111 konstatuojamosios dalys patvirtinamos. |
| --- | --- |

(43)

Kadangi jokių kitų pastabų negauta, laikinojo reglamento 101–111 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.

| (44) | Nustatyta, kad eksportuojantis Indijos gamintojas KEI Industries per TL TRS nesinaudojo. |
| --- | --- |

(44)

Nustatyta, kad eksportuojantis Indijos gamintojas KEI Industries per TL TRS nesinaudojo.

3.8.   Į eksportą orientuotų bendrovių schema (EOB)

| (45) | Atskleidus galutinius faktus vienintelis tiriamasis eksportuojantis gamintojas, kuris naudojasi EOB, pateikė pastabas dėl šios schemos. Bendrovė teigė, kad Komisija turėtų taikyti skirtingą metodą pagal EOB gautoms lengvatoms apskaičiuoti. Bendrovė teigė, kad tam tikros pagal EOB teikiamos lengvatos turėtų būti laikomos leistina sąlyginio apmokestinimo muitu schema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento II ir III prieduose, ir todėl jos neturėtų būti laikomos kompensuotinomis. |
| --- | --- |

(45)

Atskleidus galutinius faktus vienintelis tiriamasis eksportuojantis gamintojas, kuris naudojasi EOB, pateikė pastabas dėl šios schemos. Bendrovė teigė, kad Komisija turėtų taikyti skirtingą metodą pagal EOB gautoms lengvatoms apskaičiuoti. Bendrovė teigė, kad tam tikros pagal EOB teikiamos lengvatos turėtų būti laikomos leistina sąlyginio apmokestinimo muitu schema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento II ir III prieduose, ir todėl jos neturėtų būti laikomos kompensuotinomis.

| (46) | Tačiau buvo nustatyta, kad nepriklausomai nuo taikyto skaičiavimo metodo, pagal šią schemą subsidijos norma neviršijo 0,95 %, o tai reiškia, kad bendras subsidijų skirtumas šiai bendrovei lieka mažesnis nei de minimis. Todėl nustatyta, kad toliau šiame tyrime nagrinėti šį teiginį nebuvo būtina. |
| --- | --- |

(46)

Tačiau buvo nustatyta, kad nepriklausomai nuo taikyto skaičiavimo metodo, pagal šią schemą subsidijos norma neviršijo 0,95 %, o tai reiškia, kad bendras subsidijų skirtumas šiai bendrovei lieka mažesnis nei de minimis. Todėl nustatyta, kad toliau šiame tyrime nagrinėti šį teiginį nebuvo būtina.

| (47) | Kadangi jokių kitų pastabų negauta, laikinojo reglamento 112 konstatuojamoji dalis patvirtinama. |
| --- | --- |

(47)

Kadangi jokių kitų pastabų negauta, laikinojo reglamento 112 konstatuojamoji dalis patvirtinama.

| (48) | Nustatyta, kad eksportuojantis Indijos gamintojas KEI Industries per TL EOB nesinaudojo. |
| --- | --- |

(48)

Nustatyta, kad eksportuojantis Indijos gamintojas KEI Industries per TL EOB nesinaudojo.

3.9.   Kompensuotinų subsidijų suma

| (49) | Nusprendus lengvatų pagal EKS nelaikyti subsidijomis, kaip aprašyta 38–41 konstatuojamosiose dalyse ir patikslinus vienai bendrovei pagal GPESS teiktos lengvatos skaičiavimą, kaip aprašyta 35 konstatuojamojoje dalyje, muito normos prireikus buvo pakoreguotos. Pagal pagrindinio reglamento nuostatas nustatytos galutinės kompensuotinų subsidijų sumos, išreikštos ad valorem, dabar sudaro 0,79–3,72 %.










  Schema | Bendrovė | Raajratna | Venus Group | Viraj | KEI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MSLS (8) | 0,58 % | 0,93 %, 1,04 %, 1,32 %, 2,04 % | — | 0,50 % |
| SAMS (8) | 0,61 % | 1,14 %, 1,77 %, 1,68 %, 1,91 % | — | 0,29 % |
| ILS (8) | 2,43 % | 0,15 %, 0 %, 0 %, 0 % | — | — |
| GPESS (8) | 0,09 % | 0,02 %, 0 %, 0 %, 0 % | 0,03 % | — |
| EKS (8) | — | — | — | — |
| TRS (8) | — | 0,13 %, 0,71 %, 0,07 %, 0 % | — | — |
| EOB (8) | — | — | 0,95 % | — |
| IŠ VISO | 3,72 % | 3,03 % (9) | 0,98 % (10) | 0,79 % (10) |

(49)

Nusprendus lengvatų pagal EKS nelaikyti subsidijomis, kaip aprašyta 38–41 konstatuojamosiose dalyse ir patikslinus vienai bendrovei pagal GPESS teiktos lengvatos skaičiavimą, kaip aprašyta 35 konstatuojamojoje dalyje, muito normos prireikus buvo pakoreguotos. Pagal pagrindinio reglamento nuostatas nustatytos galutinės kompensuotinų subsidijų sumos, išreikštos ad valorem, dabar sudaro 0,79–3,72 %.

Schema

Bendrovė

Raajratna

Venus Group

Viraj

KEI

MSLS (8)

0,58 %

0,93 %, 1,04 %, 1,32 %, 2,04 %

—

0,50 %

SAMS (8)

0,61 %

1,14 %, 1,77 %, 1,68 %, 1,91 %

—

0,29 %

ILS (8)

2,43 %

0,15 %, 0 %, 0 %, 0 %

—

—

GPESS (8)

0,09 %

0,02 %, 0 %, 0 %, 0 %

0,03 %

—

EKS (8)

—

—

—

—

TRS (8)

—

0,13 %, 0,71 %, 0,07 %, 0 %

—

—

EOB (8)

—

—

0,95 %

—

IŠ VISO

3,72 %

3,03 % (9)

0,98 % (10)

0,79 % (10)

| (50) | Perskaičiuotas subsidijų skirtumas neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms yra 3,41 %. |
| --- | --- |

(50)

Perskaičiuotas subsidijų skirtumas neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms yra 3,41 %.

| (51) | Perskaičiuotas subsidijų skirtumas šalies mastu yra 3,72 %. |
| --- | --- |

(51)

Perskaičiuotas subsidijų skirtumas šalies mastu yra 3,72 %.

4.   SĄJUNGOS PRAMONĖ

4.1.   Sąjungos pramonė

| (52) | Kai kurie naudotojai suabejojo Sąjungos gamintojų skaičiumi, nurodytu laikinojo reglamento 116 konstatuojamoje dalyje. Jie teigia, kad gamintojų skaičius buvo neteisingai įvertintas ir kad iš tikrųjų Sąjungos rinkoje gamintojų yra mažiau. |
| --- | --- |

(52)

Kai kurie naudotojai suabejojo Sąjungos gamintojų skaičiumi, nurodytu laikinojo reglamento 116 konstatuojamoje dalyje. Jie teigia, kad gamintojų skaičius buvo neteisingai įvertintas ir kad iš tikrųjų Sąjungos rinkoje gamintojų yra mažiau.

| (53) | Komisija nurodo, kad pirmiau pateiktas teiginys buvo nepagrįstas, ir patvirtina, kad, patikrinus laikinojo reglamento 116 konstatuojamojoje dalyje pateiktą informaciją, per TL nagrinėjamąjį produktą gamino būtent 27 Sąjungos gamintojai. Šis skaičius nustatytas remiantis skundu, teisės pateikti ieškinį etape ir atliekant tyrimą. Komisija kreipėsi į visus žinomus Sąjungos gamintojus ir gavo duomenų, kuriuos naudojo atlikdama šį tyrimą. |
| --- | --- |

(53)

Komisija nurodo, kad pirmiau pateiktas teiginys buvo nepagrįstas, ir patvirtina, kad, patikrinus laikinojo reglamento 116 konstatuojamojoje dalyje pateiktą informaciją, per TL nagrinėjamąjį produktą gamino būtent 27 Sąjungos gamintojai. Šis skaičius nustatytas remiantis skundu, teisės pateikti ieškinį etape ir atliekant tyrimą. Komisija kreipėsi į visus žinomus Sąjungos gamintojus ir gavo duomenų, kuriuos naudojo atlikdama šį tyrimą.

4.2.   Sąjungos gamyba ir Sąjungos gamintojų atranka

| (54) | Kadangi pastabų negauta, laikinojo reglamento 117–119 konstatuojamosios dalys patvirtinamos. |
| --- | --- |

(54)

Kadangi pastabų negauta, laikinojo reglamento 117–119 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.

5.   ŽALA

5.1.   Sąjungos suvartojimas

| (55) | Kai kurie naudotojai teigė, kad atliekant žalos tyrimą reikėjo neatsižvelgti į 2009 m. duomenis, nes tais metais kilusi finansų krizė turėjo iškraipančio poveikio visų pirma Sąjungos suvartojimui. Tačiau net jei 2009 m. nebūtų įtraukti į analizę, suvartojimo tendencija vis tiek būtų didėjanti (+ 5 %), o tai reiškia, kad padėtis rinkoje gerėja. Be to, neigiamas finansų krizės poveikis pripažįstamas laikinojo reglamento 120 konstatuojamojoje dalyje, bet buvo padaryta išvada, kad padėtis rinkoje pagerėjo. Kadangi kitų pastabų negauta, laikinojo reglamento 120 konstatuojamoji dalis patvirtinama. |
| --- | --- |

(55)

Kai kurie naudotojai teigė, kad atliekant žalos tyrimą reikėjo neatsižvelgti į 2009 m. duomenis, nes tais metais kilusi finansų krizė turėjo iškraipančio poveikio visų pirma Sąjungos suvartojimui. Tačiau net jei 2009 m. nebūtų įtraukti į analizę, suvartojimo tendencija vis tiek būtų didėjanti (+ 5 %), o tai reiškia, kad padėtis rinkoje gerėja. Be to, neigiamas finansų krizės poveikis pripažįstamas laikinojo reglamento 120 konstatuojamojoje dalyje, bet buvo padaryta išvada, kad padėtis rinkoje pagerėjo. Kadangi kitų pastabų negauta, laikinojo reglamento 120 konstatuojamoji dalis patvirtinama.

5.2.   Importas į Sąjungą iš nagrinėjamosios šalies

| (56) | Nustatytas subsidijos skirtumas KEI Industries yra mažesnis nei de minimis riba, numatyta pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5 dalyje (žr. 49 konstatuojamąją dalį). Todėl manoma, kad per tiriamąjį laikotarpį šis eksportuojantis gamintojas nesinaudojo subsidijų schemomis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. Todėl jo importo apimtis nebuvo įtraukta į subsidijuoto importo iš Indijos apimtį. Vienas eksportuojantis gamintojas, t. y. Venus group, nurodė, kad tam tikri sandoriai buvo per klaidą suskaičiuoti du kartus. Komisija sutiko su eksportuojančiu gamintoju, todėl šie sandoriai buvo išbraukti iš bendros subsidijuoto importo iš Indijos apimties. Buvo atitinkamai peržiūrėta subsidijuoto importo apimtis, rinkos dalis ir vidutinė kaina. |
| --- | --- |

(56)

Nustatytas subsidijos skirtumas KEI Industries yra mažesnis nei de minimis riba, numatyta pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5 dalyje (žr. 49 konstatuojamąją dalį). Todėl manoma, kad per tiriamąjį laikotarpį šis eksportuojantis gamintojas nesinaudojo subsidijų schemomis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. Todėl jo importo apimtis nebuvo įtraukta į subsidijuoto importo iš Indijos apimtį. Vienas eksportuojantis gamintojas, t. y. Venus group, nurodė, kad tam tikri sandoriai buvo per klaidą suskaičiuoti du kartus. Komisija sutiko su eksportuojančiu gamintoju, todėl šie sandoriai buvo išbraukti iš bendros subsidijuoto importo iš Indijos apimties. Buvo atitinkamai peržiūrėta subsidijuoto importo apimtis, rinkos dalis ir vidutinė kaina.

| (57) | Subsidijuoto importo apimtis ir rinkos dalis | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apimtis (MT) | 11 620 | 20 038 | 25 326 | 24 415 |
| Indeksas (2009 = 100) | 100 | 172 | 218 | 210 |
| Rinkos dalis | 8,8 % | 10,7 % | 12,9 % | 12,4 % |
| Indeksas (2009 = 100) | 100 | 121 | 146 | 140 |
| Šaltinis. | Eurostatas ir klausimyno atsakymai |

(57)

Subsidijuoto importo apimtis ir rinkos dalis

2009 m.

2010 m.

2011 m.

TL

Apimtis (MT)

11 620

20 038

25 326

24 415

Indeksas (2009 = 100)

100

172

218

210

Rinkos dalis

8,8 %

10,7 %

12,9 %

12,4 %

Indeksas (2009 = 100)

100

121

146

140

Šaltinis.

Eurostatas ir klausimyno atsakymai

| (58) | Per TL KEI Industries eksportavo ribotą nagrinėjamojo produkto kiekį ir pirmiau nurodytos bendrovės Venus group sandoriai buvo taip pat susiję su ribotu kiekiu, todėl atmetus šiuos importo kiekius bendros subsidijuoto importo iš Indijos apimties tendencijos, aprašytos laikinojo reglamento 123 ir 124 konstatuojamosiose dalyse, nesikeičia. Todėl šios laikinojo reglamento konstatuojamosios dalys patvirtinamos. |
| --- | --- |

(58)

Per TL KEI Industries eksportavo ribotą nagrinėjamojo produkto kiekį ir pirmiau nurodytos bendrovės Venus group sandoriai buvo taip pat susiję su ribotu kiekiu, todėl atmetus šiuos importo kiekius bendros subsidijuoto importo iš Indijos apimties tendencijos, aprašytos laikinojo reglamento 123 ir 124 konstatuojamosiose dalyse, nesikeičia. Todėl šios laikinojo reglamento konstatuojamosios dalys patvirtinamos.

| (59) | Vidutinė subsidijuoto importo kaina: | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidutinė kaina
  (EUR už metrinę toną (MT)) | 2 419 | 2 856 | 3 311 | 3 259 |
| Indeksas (2009 = 100) | 100 | 118 | 137 | 135 |
| Šaltinis. | Eurostatas ir klausimyno atsakymai |

(59)

Vidutinė subsidijuoto importo kaina:

2009 m.

2010 m.

2011 m.

TL

Vidutinė kaina

(EUR už metrinę toną (MT))

2 419

2 856

3 311

3 259

Indeksas (2009 = 100)

100

118

137

135

Šaltinis.

Eurostatas ir klausimyno atsakymai

| (60) | Kaip paaiškinta pirmiau, per TL K.E.I Industries eksportavo ribotą kiekį, o išbraukti tam tikri Venus group sandoriai buvo susiję tik su ribotu kiekiu. Todėl į bendrą subsidijuoto importo iš Indijos apimtį neįtraukus KEI Industries importo apimties ir pirmiau minėtų Venus group sandorių, pernelyg nesikeičia vidutinė subsidijuoto Indijos importo kaina ar priverstinių kainų mažinimo skaičiavimas. Perskaičiuotas priverstinio kainų mažinimo skirtumas yra 11,7 %. Likusios išvados, padarytos remiantis nustatytais faktais, aprašytais laikinojo reglamento 128–130 konstatuojamosiose dalyse, patvirtinamos. |
| --- | --- |

(60)

Kaip paaiškinta pirmiau, per TL K.E.I Industries eksportavo ribotą kiekį, o išbraukti tam tikri Venus group sandoriai buvo susiję tik su ribotu kiekiu. Todėl į bendrą subsidijuoto importo iš Indijos apimtį neįtraukus KEI Industries importo apimties ir pirmiau minėtų Venus group sandorių, pernelyg nesikeičia vidutinė subsidijuoto Indijos importo kaina ar priverstinių kainų mažinimo skaičiavimas. Perskaičiuotas priverstinio kainų mažinimo skirtumas yra 11,7 %. Likusios išvados, padarytos remiantis nustatytais faktais, aprašytais laikinojo reglamento 128–130 konstatuojamosiose dalyse, patvirtinamos.

| (61) | Reaguodama į atskleistus galutinius faktus, Indijos Vyriausybė teigė, kad Komisija subsidijuoto importo atžvilgiu proporcingai sumažino tik bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų importo apimtis, siekdama atsižvelgti į KEI nustatytą de minimis lygį ir klaidos, susijusios su du kartus suskaičiuotais tam tikrų Venus group sandoriais, ištaisymą. Šis teiginys pagrįstas nesusipratimu. Komisija proporcingai sumažino visą importo, įskaitant ir nebendradarbiaujančių importuotojų importo, apimtį. Todėl šis teiginys turi būti atmestas. |
| --- | --- |

(61)

Reaguodama į atskleistus galutinius faktus, Indijos Vyriausybė teigė, kad Komisija subsidijuoto importo atžvilgiu proporcingai sumažino tik bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų importo apimtis, siekdama atsižvelgti į KEI nustatytą de minimis lygį ir klaidos, susijusios su du kartus suskaičiuotais tam tikrų Venus group sandoriais, ištaisymą. Šis teiginys pagrįstas nesusipratimu. Komisija proporcingai sumažino visą importo, įskaitant ir nebendradarbiaujančių importuotojų importo, apimtį. Todėl šis teiginys turi būti atmestas.

5.3.   Ekonominė Sąjungos pramonės padėtis

| (62) | Kai kurios šalys teigė, kad Sąjungos pramonės gauti rezultatai turėtų būti laikomi gana teigiamais, atsižvelgiant į pasaulinę ekonomikos krizę ir tai, kad išskyrus vieną žalos rodiklį, t. y. rinkos dalį, visi kiti rodikliai nerodė, kad būtų daroma žala. |
| --- | --- |

(62)

Kai kurios šalys teigė, kad Sąjungos pramonės gauti rezultatai turėtų būti laikomi gana teigiamais, atsižvelgiant į pasaulinę ekonomikos krizę ir tai, kad išskyrus vieną žalos rodiklį, t. y. rinkos dalį, visi kiti rodikliai nerodė, kad būtų daroma žala.

| (63) | Viena šalis tvirtino, kad vidutinės Sąjungos pramonės pardavimo kainos padidėjo apie 34 % – daug daugiau nei per tą patį laikotarpį didėjo gamybos sąnaudos (13 %). Šiuo atžvilgiu pažymėtina, kad nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje, t. y. 2009 m., Sąjungos pramonės pardavimo kainos buvo mažesnės nei gamybos sąnaudos ir ji sugebėjo parduoti produktus didesne kaina nei gamybos sąnaudos tik nuo 2011 m. |
| --- | --- |

(63)

Viena šalis tvirtino, kad vidutinės Sąjungos pramonės pardavimo kainos padidėjo apie 34 % – daug daugiau nei per tą patį laikotarpį didėjo gamybos sąnaudos (13 %). Šiuo atžvilgiu pažymėtina, kad nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje, t. y. 2009 m., Sąjungos pramonės pardavimo kainos buvo mažesnės nei gamybos sąnaudos ir ji sugebėjo parduoti produktus didesne kaina nei gamybos sąnaudos tik nuo 2011 m.

| (64) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad nors kai kurie žalos rodikliai, pavyzdžiui, gamybos apimtis ir pajėgumų panaudojimas, buvo teigiami arba išliko stabilūs, pavyzdžiui, užimtumas, daugelis kitų su Sąjungos pramonės finansine padėtimi susijusių rodiklių, t. y. pelningumas, grynųjų pinigų srautai, investicijos ir investicijų grąža, nagrinėjamu laikotarpiu nebuvo patenkinami. Nors su investicijomis susijęs rodiklis pagerėjo 2010 m., 2011 m. ir per TL jis sumažėjo žemiau 2009 m. lygio. Nors investicijų grąžos rodikliai iš tikrųjų pagerėjo 2009–2011 m. iki 6,7 %, per TL jie vėl sumažėjo iki 0,8 %. Panašiai buvo su pelningumu ir grynųjų pinigų srautais susijusių rodiklių atveju: jie gerėjo iki 2011 m., nors per TL vėl pradėjo blogėti. Todėl galima daryti išvadą, kad Sąjungos pramonės padėtis pradėjo gerėti po 2009 m., tačiau vėliau atsigavimas sulėtėjo dėl subsidijuoto importo iš Indijos. |
| --- | --- |

(64)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad nors kai kurie žalos rodikliai, pavyzdžiui, gamybos apimtis ir pajėgumų panaudojimas, buvo teigiami arba išliko stabilūs, pavyzdžiui, užimtumas, daugelis kitų su Sąjungos pramonės finansine padėtimi susijusių rodiklių, t. y. pelningumas, grynųjų pinigų srautai, investicijos ir investicijų grąža, nagrinėjamu laikotarpiu nebuvo patenkinami. Nors su investicijomis susijęs rodiklis pagerėjo 2010 m., 2011 m. ir per TL jis sumažėjo žemiau 2009 m. lygio. Nors investicijų grąžos rodikliai iš tikrųjų pagerėjo 2009–2011 m. iki 6,7 %, per TL jie vėl sumažėjo iki 0,8 %. Panašiai buvo su pelningumu ir grynųjų pinigų srautais susijusių rodiklių atveju: jie gerėjo iki 2011 m., nors per TL vėl pradėjo blogėti. Todėl galima daryti išvadą, kad Sąjungos pramonės padėtis pradėjo gerėti po 2009 m., tačiau vėliau atsigavimas sulėtėjo dėl subsidijuoto importo iš Indijos.

| (65) | Suinteresuotosios šalies prašymu patvirtinama, kad laikinojo reglamento 153 konstatuojamojoje dalyje nustatytas atsargų lygis yra susijęs su atrinktų Sąjungos bendrovių veikla. |
| --- | --- |

(65)

Suinteresuotosios šalies prašymu patvirtinama, kad laikinojo reglamento 153 konstatuojamojoje dalyje nustatytas atsargų lygis yra susijęs su atrinktų Sąjungos bendrovių veikla.

| (66) | Sąjungos pramonė teigė, kad pradiniame etape nustatytas 5 % tikslinis pelno dydis yra per mažas. Šalis savo teiginio pakankamai nepagrindė. Laikinojo reglamento 148 konstatuojamojoje dalyje paaiškinamos priežastys, dėl kurių pasirinktas šis pelno dydis, o atliekant tyrimą jokio kito pagrindo jį keisti nenustatyta. Todėl 5 % pelno dydis toliau taikomas, siekiant padaryti galutines išvadas. |
| --- | --- |

(66)

Sąjungos pramonė teigė, kad pradiniame etape nustatytas 5 % tikslinis pelno dydis yra per mažas. Šalis savo teiginio pakankamai nepagrindė. Laikinojo reglamento 148 konstatuojamojoje dalyje paaiškinamos priežastys, dėl kurių pasirinktas šis pelno dydis, o atliekant tyrimą jokio kito pagrindo jį keisti nenustatyta. Todėl 5 % pelno dydis toliau taikomas, siekiant padaryti galutines išvadas.

| (67) | Vienas eksportuojantis gamintojas teigė, kad Sąjungos pramonė patyrė sunkumų iš esmės dėl struktūrinių problemų. Todėl 5 % tikslinis pelno dydis taip pat nerealus. |
| --- | --- |

(67)

Vienas eksportuojantis gamintojas teigė, kad Sąjungos pramonė patyrė sunkumų iš esmės dėl struktūrinių problemų. Todėl 5 % tikslinis pelno dydis taip pat nerealus.

| (68) | Primenama, kad remiantis Teismo praktika (11), institucijos turi nustatyti pelno dydį, kurį Bendrijos pramonė galėtų pagrįstai apskaičiuoti įprastomis konkurencijos sąlygoms, jeigu nebūtų subsidijuoto importo. Šiuo atveju buvo neįmanoma atlikti šios Sąjungos pramonės nagrinėjamojo produkto analizės dėl tokių priežasčių. Turima pakankamos informacijos nagrinėjamojo produkto pelno dydžiams apskaičiuoti tik nuo 2007 m. 2007 m. pelno dydis buvo 3,7 %; nuo 2008 m. dėl finansų ir ekonomikos krizės jis tapo neigiamas. Skunde teigiama ir atlikus tyrimą nustatyta, kad subsidijuotas importas į Sąjungos rinka pateko nuo 2007 m., kai importo apimtis padidėjo nuo 17 727 tonų 2006 m. iki 24 811,3 tonų. Todėl institucijos nustatė tikslinius pelno dydžius remdamosi realiu pelnu kitose plieno pramonės šakose, kurios nenukentėjo nuo importo dempingo kaina ir subsidijuoto importo (12). |
| --- | --- |

(68)

Primenama, kad remiantis Teismo praktika (11), institucijos turi nustatyti pelno dydį, kurį Bendrijos pramonė galėtų pagrįstai apskaičiuoti įprastomis konkurencijos sąlygoms, jeigu nebūtų subsidijuoto importo. Šiuo atveju buvo neįmanoma atlikti šios Sąjungos pramonės nagrinėjamojo produkto analizės dėl tokių priežasčių. Turima pakankamos informacijos nagrinėjamojo produkto pelno dydžiams apskaičiuoti tik nuo 2007 m. 2007 m. pelno dydis buvo 3,7 %; nuo 2008 m. dėl finansų ir ekonomikos krizės jis tapo neigiamas. Skunde teigiama ir atlikus tyrimą nustatyta, kad subsidijuotas importas į Sąjungos rinka pateko nuo 2007 m., kai importo apimtis padidėjo nuo 17 727 tonų 2006 m. iki 24 811,3 tonų. Todėl institucijos nustatė tikslinius pelno dydžius remdamosi realiu pelnu kitose plieno pramonės šakose, kurios nenukentėjo nuo importo dempingo kaina ir subsidijuoto importo (12).

5.4.   Išvada dėl žalos

| (69) | Todėl Komisija daro išvadą, kad per TL Sąjungos pramonė patyrė materialinę žalą. |
| --- | --- |

(69)

Todėl Komisija daro išvadą, kad per TL Sąjungos pramonė patyrė materialinę žalą.

6.   PRIEŽASTINIS RYŠYS

6.1.   Subsidijuoto importo poveikis

| (70) | Vienas eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad laikinajame reglamente neatsižvelgta į tai, kad Sąjungos pramonė galėjo gauti naudos iš nuo 2009 m. padidėjusio suvartojimo ir kad Komisija negali teigti, jog Sąjungos pramonė galės išlaikyti jos rinkos dalį neribotą laiką. |
| --- | --- |

(70)

Vienas eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad laikinajame reglamente neatsižvelgta į tai, kad Sąjungos pramonė galėjo gauti naudos iš nuo 2009 m. padidėjusio suvartojimo ir kad Komisija negali teigti, jog Sąjungos pramonė galės išlaikyti jos rinkos dalį neribotą laiką.

| (71) | Atsakant į šiuos argumentus reikia pažymėti, kad atlikus tyrimą nustatyta, jog subsidijuoto Indijos importo rinkos dalis augo greičiau nei suvartojimas Sąjungos rinkoje. Subsidijuoto Indijos importo apimtis padidėjo 110 %, o suvartojimas per tą patį laikotarpį padidėjo 50 % Be to, tyrimo rezultatai taip pat rodo, kad vidutinė Indijos kaina nuolat buvo mažesnė nei vidutinė Sąjungos pramonės kaina per tą patį laikotarpį ir kad per TL vidutinė Sąjungos pramonės kaina buvo sumažinta 11,7 %. Todėl, nors Sąjungos pramonė iš tikrųjų gavo naudos padidėjus suvartojimui iki tam tikro lygio ir taip pat galėjo padidinti pardavimo apimtis 40 %, ji negalėjo išlaikyti rinkos dalies, kaip galėjo tikėtis gerėjant rinkos sąlygoms, taip pat atsižvelgiant į nepanaudotus Sąjungos pramonės gamybos pajėgumus. |
| --- | --- |

(71)

Atsakant į šiuos argumentus reikia pažymėti, kad atlikus tyrimą nustatyta, jog subsidijuoto Indijos importo rinkos dalis augo greičiau nei suvartojimas Sąjungos rinkoje. Subsidijuoto Indijos importo apimtis padidėjo 110 %, o suvartojimas per tą patį laikotarpį padidėjo 50 % Be to, tyrimo rezultatai taip pat rodo, kad vidutinė Indijos kaina nuolat buvo mažesnė nei vidutinė Sąjungos pramonės kaina per tą patį laikotarpį ir kad per TL vidutinė Sąjungos pramonės kaina buvo sumažinta 11,7 %. Todėl, nors Sąjungos pramonė iš tikrųjų gavo naudos padidėjus suvartojimui iki tam tikro lygio ir taip pat galėjo padidinti pardavimo apimtis 40 %, ji negalėjo išlaikyti rinkos dalies, kaip galėjo tikėtis gerėjant rinkos sąlygoms, taip pat atsižvelgiant į nepanaudotus Sąjungos pramonės gamybos pajėgumus.

6.2.   Kitų veiksnių poveikis

6.2.1.   Nesubsidijuotas importas

| (72) | Kai kurios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad atsižvelgiant į tai, jog KEI Industries taikytas de minimis subsidijų skirtumas ir tai, kad dėl klaidingo skaičiavimo du kartus tam tikri Venus group sandoriai buvo neįtraukti į analizę, nesubsidijuoto importo poveikį reikėjo įvertinti iš naujo. Jos taip pat teigė, kad nesubsidijuoto importo kainos buvo mažesnės nei subsidijuoto importo kainos. |
| --- | --- |

(72)

Kai kurios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad atsižvelgiant į tai, jog KEI Industries taikytas de minimis subsidijų skirtumas ir tai, kad dėl klaidingo skaičiavimo du kartus tam tikri Venus group sandoriai buvo neįtraukti į analizę, nesubsidijuoto importo poveikį reikėjo įvertinti iš naujo. Jos taip pat teigė, kad nesubsidijuoto importo kainos buvo mažesnės nei subsidijuoto importo kainos.

| (73) | Toliau lentelėje pateikta nesubsidijuoto eksporto apimtis ir kainų raida per nagrinėjamąjį laikotarpį. Apimtis sudarė maždaug trečdalį Indijos eksporto apimties per TL ir keitėsi panašiai kaip subsidijuoto importo apimtis. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apimtis (metrinėmis tonomis (MT)) | 5 227 | 9 015 | 11 394 | 10 938 |
| Apimtis (Indeksas) | 100 | 172 | 218 | 210 |
| Vidutinė kaina (EUR už MT) | 2 268 | 2 678 | 3 105 | 3 056 |
| Vidutinė kaina (Indeksas) | 100 | 118 | 137 | 135 |
| Šaltinis. | Klausimyno atsakymai ir Eurostatas |

(73)

Toliau lentelėje pateikta nesubsidijuoto eksporto apimtis ir kainų raida per nagrinėjamąjį laikotarpį. Apimtis sudarė maždaug trečdalį Indijos eksporto apimties per TL ir keitėsi panašiai kaip subsidijuoto importo apimtis.

2009 m.

2010 m.

2011 m.

TL

Apimtis (metrinėmis tonomis (MT))

5 227

9 015

11 394

10 938

Apimtis (Indeksas)

100

172

218

210

Vidutinė kaina (EUR už MT)

2 268

2 678

3 105

3 056

Vidutinė kaina (Indeksas)

100

118

137

135

Šaltinis.

Klausimyno atsakymai ir Eurostatas

| (74) | Todėl teisinga teigti, kad nesubsidijuoto importo kainos buvo mažesnės nei subsidijuoto importo kainos. Tačiau nesubsidijuoto importo apimtis sudaro tik trečdalį subsidijuoto importo apimties. Todėl subsidijuoto importo iš Indijos ir Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos per TL priežastinis ryšys dėl nesubsidijuoto importo padarytos žalos nenutraukiamas. |
| --- | --- |

(74)

Todėl teisinga teigti, kad nesubsidijuoto importo kainos buvo mažesnės nei subsidijuoto importo kainos. Tačiau nesubsidijuoto importo apimtis sudaro tik trečdalį subsidijuoto importo apimties. Todėl subsidijuoto importo iš Indijos ir Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos per TL priežastinis ryšys dėl nesubsidijuoto importo padarytos žalos nenutraukiamas.

6.2.2.   Importas iš trečiųjų šalių

| (75) | Vienas eksportuojantis Indijos gamintojas ir Indijos Vyriausybė pakartojo teiginį, kad į tyrimą turėjo būti įtraukta Kinijos Liaudies Respublika ir kad importo iš Kinijos Liaudies Respublikos poveikis Sąjungos rinkai ir Sąjungos pramonei buvo nepakankamai įvertintas. |
| --- | --- |

(75)

Vienas eksportuojantis Indijos gamintojas ir Indijos Vyriausybė pakartojo teiginį, kad į tyrimą turėjo būti įtraukta Kinijos Liaudies Respublika ir kad importo iš Kinijos Liaudies Respublikos poveikis Sąjungos rinkai ir Sąjungos pramonei buvo nepakankamai įvertintas.

| (76) | Kaip minėta laikinojo reglamento 170 konstatuojamojoje dalyje, nei inicijuojant tyrimą, nei galutiniame jo etape nenustatyta jokių subsidijavimo įrodymų, kuriais būtų buvę galima pagrįsti antisubsidijų tyrimo dėl Kinijos Liaudies Respublikos kilmės importo inicijavimą. Todėl teiginys, kad Kinijos Liaudies Respublika turėjo būti įtraukta į tyrimo taikymo aprėptį, yra nepagrįstas ir atmetamas. |
| --- | --- |

(76)

Kaip minėta laikinojo reglamento 170 konstatuojamojoje dalyje, nei inicijuojant tyrimą, nei galutiniame jo etape nenustatyta jokių subsidijavimo įrodymų, kuriais būtų buvę galima pagrįsti antisubsidijų tyrimo dėl Kinijos Liaudies Respublikos kilmės importo inicijavimą. Todėl teiginys, kad Kinijos Liaudies Respublika turėjo būti įtraukta į tyrimo taikymo aprėptį, yra nepagrįstas ir atmetamas.

| (77) | Tačiau importas iš Kinijos Liaudies Respublikos didėjo per nagrinėjamąjį laikotarpį ir rinkos dalis sudarė 8,3 % per TL, kaip nurodyta laikinojo reglamento 168 konstatuojamojoje dalyje. Be to, Kinijos importo kainos buvo mažesnės nei Sąjungos pramonės kainos ir eksportuojančių Indijos gamintojų kainos Sąjungos rinkoje. Todėl buvo toliau tiriama, ar importas iš Kinijos Liaudies Respublikos galėjo prisidėti prie Sąjungos pramonei daromos žalos ir ar galėjo nutraukti žalos ir subsidijuoto importo iš Indijos ryšį. |
| --- | --- |

(77)

Tačiau importas iš Kinijos Liaudies Respublikos didėjo per nagrinėjamąjį laikotarpį ir rinkos dalis sudarė 8,3 % per TL, kaip nurodyta laikinojo reglamento 168 konstatuojamojoje dalyje. Be to, Kinijos importo kainos buvo mažesnės nei Sąjungos pramonės kainos ir eksportuojančių Indijos gamintojų kainos Sąjungos rinkoje. Todėl buvo toliau tiriama, ar importas iš Kinijos Liaudies Respublikos galėjo prisidėti prie Sąjungos pramonei daromos žalos ir ar galėjo nutraukti žalos ir subsidijuoto importo iš Indijos ryšį.

| (78) | Remiantis pradiniame etape gauta informacija, Kinijos importuojamo produkto asortimentas buvo skirtingas ir sritys, kuriose buvo parduodami Kinijos produktai, skyrėsi, palyginti su Sąjungos pramonės parduodamų produktų ar net Sąjungos rinkoje parduodamų Indijos kilmės produktų sritimis. |
| --- | --- |

(78)

Remiantis pradiniame etape gauta informacija, Kinijos importuojamo produkto asortimentas buvo skirtingas ir sritys, kuriose buvo parduodami Kinijos produktai, skyrėsi, palyginti su Sąjungos pramonės parduodamų produktų ar net Sąjungos rinkoje parduodamų Indijos kilmės produktų sritimis.

| (79) | Paskelbus laikinąją priemonę, Komisija gavo kelis skundus, kuriuose nurodoma, kad dėl Kinijos importo žemomis kainomis per TL galėtų būti nutrauktas Indijos importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos priežastinis ryšys. |
| --- | --- |

(79)

Paskelbus laikinąją priemonę, Komisija gavo kelis skundus, kuriuose nurodoma, kad dėl Kinijos importo žemomis kainomis per TL galėtų būti nutrauktas Indijos importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos priežastinis ryšys.

| (80) | Atlikus analizę remiantis importo statistiniais duomenimis, susijusiais apie dviem tiriamaisiais KN kodais, nustatyta, kad 29 % Kinijos importo (pagal KN kodą 7223 00 99) buvo orientuota į žemesnių kainų rinkos dalį. Tuo iš dalies galima paaiškinti, kodėl Kinijos kainos vidutiniškai yra mažesnės nei Sąjungos pramonės ir eksportuojančių Indijos gamintojų kainos. Remiantis KN kodo 7223 00 99 statistiniais duomenimis taip pat paaiškėjo, kad Kinijos gamintojai orientavosi į Jungtinę Karalystę, kurioje Sąjungos pramonė iš esmės nedalyvavo.









  Vidutinė kaina
  (EUR už MT) | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 72 230 019 | 2 974 | 3 286 | 3 436 | 2 995 |
| 72 230 099 | 765 | 1 458 | 1 472 | 1 320 |
| Šaltinis. | Eurostatas |

(80)

Atlikus analizę remiantis importo statistiniais duomenimis, susijusiais apie dviem tiriamaisiais KN kodais, nustatyta, kad 29 % Kinijos importo (pagal KN kodą 7223 00 99) buvo orientuota į žemesnių kainų rinkos dalį. Tuo iš dalies galima paaiškinti, kodėl Kinijos kainos vidutiniškai yra mažesnės nei Sąjungos pramonės ir eksportuojančių Indijos gamintojų kainos. Remiantis KN kodo 7223 00 99 statistiniais duomenimis taip pat paaiškėjo, kad Kinijos gamintojai orientavosi į Jungtinę Karalystę, kurioje Sąjungos pramonė iš esmės nedalyvavo.

Vidutinė kaina

(EUR už MT)

2009 m.

2010 m.

2011 m.

TL

72 230 019

2 974

3 286

3 436

2 995

72 230 099

765

1 458

1 472

1 320

Šaltinis.

Eurostatas

| (81) | Kalbant apie KN kodą 7223 00 19, atlikus analizę pagal PKN paaiškėjo, kad tiek Sąjungos pramonė, tiek Indijos gamintojai daugiausia konkuravo aukštesnių kainų rinkos dalyje, kurioje kainos galėjo būti iki keturių kartų didesnės nei kainos žemesnių kainų rinkos dalyje pagal tą patį KN (13). Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad bendrieji kainų svyravimai yra susiję su produktų rūšimi ir nikelio kiekiu. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos rinkoje Kinijos eksportuotojai daugiausia parduoda minėtam KN kodui priskiriamus žemesnės kokybės rūšių produktus. Todėl vertinant Kinijos importą produktų asortimentas tampa labai svarbiu veiksniu. |
| --- | --- |

(81)

Kalbant apie KN kodą 7223 00 19, atlikus analizę pagal PKN paaiškėjo, kad tiek Sąjungos pramonė, tiek Indijos gamintojai daugiausia konkuravo aukštesnių kainų rinkos dalyje, kurioje kainos galėjo būti iki keturių kartų didesnės nei kainos žemesnių kainų rinkos dalyje pagal tą patį KN (13). Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad bendrieji kainų svyravimai yra susiję su produktų rūšimi ir nikelio kiekiu. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos rinkoje Kinijos eksportuotojai daugiausia parduoda minėtam KN kodui priskiriamus žemesnės kokybės rūšių produktus. Todėl vertinant Kinijos importą produktų asortimentas tampa labai svarbiu veiksniu.

| (82) | Kalbant apie importo iš Kinijos Liaudies Respublikos kainų lygį, reikia pažymėti, kad nuo 2009 m. iki TL vidutinė Kinijos importo kaina išliko didesnė nei subsidijuotų eksportuojančių Indijos gamintojų kainos; tai nurodoma toliau pateikiamoje lentelėje, kurioje pateikiama vidutinė subsidijuotų eksportuojamų Indijos produktų, kurių KN kodas yra 7223 00 19, kaina.










  Vidutinė kaina
  (EUR už MT) | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | TL | TL + 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 73 320 019 | 2 974 | 3 286 | 3 436 | 2 995 | 3 093 |
| Šaltinis. | Eurostatas |

(82)

Kalbant apie importo iš Kinijos Liaudies Respublikos kainų lygį, reikia pažymėti, kad nuo 2009 m. iki TL vidutinė Kinijos importo kaina išliko didesnė nei subsidijuotų eksportuojančių Indijos gamintojų kainos; tai nurodoma toliau pateikiamoje lentelėje, kurioje pateikiama vidutinė subsidijuotų eksportuojamų Indijos produktų, kurių KN kodas yra 7223 00 19, kaina.

Vidutinė kaina

(EUR už MT)

2009 m.

2010 m.

2011 m.

TL

TL + 1

73 320 019

2 974

3 286

3 436

2 995

3 093

Šaltinis.

Eurostatas

| (83) | Per TL pirmą kartą vidutinė Kinijos importo kaina sumažėjo žemiau Indijos subsidijuoto importo kainos lygio. Tačiau ši pastebėta tendencija yra laikina, nes Kinijos kainų lygis kitais metais po TL padidėjo ir vėl buvo didesnis nei Indijos kainos. |
| --- | --- |

(83)

Per TL pirmą kartą vidutinė Kinijos importo kaina sumažėjo žemiau Indijos subsidijuoto importo kainos lygio. Tačiau ši pastebėta tendencija yra laikina, nes Kinijos kainų lygis kitais metais po TL padidėjo ir vėl buvo didesnis nei Indijos kainos.

| (84) | Be to, palyginus Indijos importo ir Kinijos Liaudies Respublikos importo apimtis nustatyta, kad bet kuriuo nagrinėjamojo laikotarpio metu ir ypač per TL iš Kinijos Liaudies Respublikos buvo importuojamas daug mažesnis kiekis nei iš Indijos. Importo iš Kinijos Liaudies Respublikos apimtis sudarė iš esmės mažiau nei pusę bendro importo iš Indijos. |
| --- | --- |

(84)

Be to, palyginus Indijos importo ir Kinijos Liaudies Respublikos importo apimtis nustatyta, kad bet kuriuo nagrinėjamojo laikotarpio metu ir ypač per TL iš Kinijos Liaudies Respublikos buvo importuojamas daug mažesnis kiekis nei iš Indijos. Importo iš Kinijos Liaudies Respublikos apimtis sudarė iš esmės mažiau nei pusę bendro importo iš Indijos.

| (85) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, patvirtinama, kad didelė Kinijos importo per TL dalis skiriasi nuo Sąjungos pramonės produkto asortimento ir kad bet kokia tiesioginė konkurencija su Sąjungos pramonės gaminamais ir parduodamais produktais yra ribota. |
| --- | --- |

(85)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, patvirtinama, kad didelė Kinijos importo per TL dalis skiriasi nuo Sąjungos pramonės produkto asortimento ir kad bet kokia tiesioginė konkurencija su Sąjungos pramonės gaminamais ir parduodamais produktais yra ribota.

| (86) | Todėl importas iš Kinijos Liaudies Respublikos Sąjungos pramonės padėčiai negalėjo turėti tokio poveikio, dėl kurio būtų nutrauktas subsidijuoto importo iš Indijos ir Sąjungos pramonės patirtos žalos priežastinis ryšys. Todėl laikinojo reglamento 168 konstatuojamoji dalis patvirtinama. |
| --- | --- |

(86)

Todėl importas iš Kinijos Liaudies Respublikos Sąjungos pramonės padėčiai negalėjo turėti tokio poveikio, dėl kurio būtų nutrauktas subsidijuoto importo iš Indijos ir Sąjungos pramonės patirtos žalos priežastinis ryšys. Todėl laikinojo reglamento 168 konstatuojamoji dalis patvirtinama.

6.2.3.   Konkurencija su kitais Sąjungos gamintojais

| (87) | Viena šalis tvirtino, kad Sąjungos gamintojų prastus finansinius rodiklius galėjo lemti konkurencija su kitais Sąjungos gamintojais, kurie nebuvo skundo pateikėjai arba inicijavus bylą neišreiškė savo pritarimo tyrimui. |
| --- | --- |

(87)

Viena šalis tvirtino, kad Sąjungos gamintojų prastus finansinius rodiklius galėjo lemti konkurencija su kitais Sąjungos gamintojais, kurie nebuvo skundo pateikėjai arba inicijavus bylą neišreiškė savo pritarimo tyrimui.

| (88) | Kitų Sąjungos gamintojų rinkos dalies raida buvo tokia: | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apimtis (metrinėmis tonomis (MT)) | 34 926 | 55 740 | 55 124 | 55 124 |
| Indeksas (2009 m. = 100) | 100 | 160 | 158 | 158 |
| Kitų Sąjungos gamintojų rinkos dalis | 26,6 % | 29,8 % | 28,1 % | 27,9 % |
| Šaltinis. | Skundas |

(88)

Kitų Sąjungos gamintojų rinkos dalies raida buvo tokia:

2009 m.

2010 m.

2011 m.

TL

Apimtis (metrinėmis tonomis (MT))

34 926

55 740

55 124

55 124

Indeksas (2009 m. = 100)

100

160

158

158

Kitų Sąjungos gamintojų rinkos dalis

26,6 %

29,8 %

28,1 %

27,9 %

Šaltinis.

Skundas

| (89) | Sąjungos gamintojų, kurie nebuvo skundo pateikėjai ir kurie konkrečiai neišreiškė pritarimo tyrimui, pardavimo apimtis sudarė 44 % bendros pardavimo Sąjungoje apimties, kaip nurodyta laikinojo reglamento 139 konstatuojamojoje dalyje. Jų pardavimo apimtis išaugo 58 % nuo apskaičiuotų 34 926 tonų 2009 m. iki 55 124 tonų per nagrinėjamąjį laikotarpį. Tačiau toks augimas yra santykinai nedidelis, palyginti su subsidijuoto importo iš Indijos augimu tuo pačiu laikotarpiu (+ 110 %). Be to, šių Sąjungos gamintojų rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko pakankamai stabili ir nebuvo nustatyta jokių įrodymų, kad jų kainos buvo mažesnės už atrinktų Sąjungos gamintojų kainas. Todėl daroma išvada, kad jų pardavimas Sąjungos rinkoje prie Sąjungos pramonei padarytos žalos neprisidėjo. |
| --- | --- |

(89)

Sąjungos gamintojų, kurie nebuvo skundo pateikėjai ir kurie konkrečiai neišreiškė pritarimo tyrimui, pardavimo apimtis sudarė 44 % bendros pardavimo Sąjungoje apimties, kaip nurodyta laikinojo reglamento 139 konstatuojamojoje dalyje. Jų pardavimo apimtis išaugo 58 % nuo apskaičiuotų 34 926 tonų 2009 m. iki 55 124 tonų per nagrinėjamąjį laikotarpį. Tačiau toks augimas yra santykinai nedidelis, palyginti su subsidijuoto importo iš Indijos augimu tuo pačiu laikotarpiu (+ 110 %). Be to, šių Sąjungos gamintojų rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko pakankamai stabili ir nebuvo nustatyta jokių įrodymų, kad jų kainos buvo mažesnės už atrinktų Sąjungos gamintojų kainas. Todėl daroma išvada, kad jų pardavimas Sąjungos rinkoje prie Sąjungos pramonei padarytos žalos neprisidėjo.

6.3.   Išvada dėl priežastinio ryšio

| (90) | Kadangi pastabų negauta, laikinojo reglamento 176–179 konstatuojamosios dalys patvirtinamos. |
| --- | --- |

(90)

Kadangi pastabų negauta, laikinojo reglamento 176–179 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.

7.   SĄJUNGOS INTERESAI

7.1.   Bendrosios aplinkybės

| (91) | Kadangi pastabų negauta, laikinojo reglamento 180 konstatuojamoji dalis patvirtinama. |
| --- | --- |

(91)

Kadangi pastabų negauta, laikinojo reglamento 180 konstatuojamoji dalis patvirtinama.

7.2.   Sąjungos pramonės interesai

| (92) | Kadangi pastabų negauta, laikinojo reglamento 181–188 konstatuojamosios dalys patvirtinamos. |
| --- | --- |

(92)

Kadangi pastabų negauta, laikinojo reglamento 181–188 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.

7.3.   Naudotojų interesai

| (93) | Nustačius laikinąsias priemones, septyni naudotojai ir viena naudotojų asociacija kreipėsi į Komisiją ir išreiškė pageidavimą bendradarbiauti atliekant tyrimą. Gavus jų prašymą, 2013 m. balandžio mėn. joms nusiųsti klausimynai. Tačiau išsamius klausimyno atsakymus pateikė tik du naudotojai; per TL bendradarbiaujantys naudotojai apskritai sunaudojo 12 % viso iš Indijos importuojamo produkto kiekio ir 2,5 % viso Sąjungoje suvartojamo kiekio. Priemonių ekonominis poveikis naudotojams buvo iš naujo įvertintas remiantis naujais duomenimis, pateiktais klausimyno atsakymuose, vizitų metu buvo patikrinti du naudotojai ir jų pateikta informacija. |
| --- | --- |

(93)

Nustačius laikinąsias priemones, septyni naudotojai ir viena naudotojų asociacija kreipėsi į Komisiją ir išreiškė pageidavimą bendradarbiauti atliekant tyrimą. Gavus jų prašymą, 2013 m. balandžio mėn. joms nusiųsti klausimynai. Tačiau išsamius klausimyno atsakymus pateikė tik du naudotojai; per TL bendradarbiaujantys naudotojai apskritai sunaudojo 12 % viso iš Indijos importuojamo produkto kiekio ir 2,5 % viso Sąjungoje suvartojamo kiekio. Priemonių ekonominis poveikis naudotojams buvo iš naujo įvertintas remiantis naujais duomenimis, pateiktais klausimyno atsakymuose, vizitų metu buvo patikrinti du naudotojai ir jų pateikta informacija.

| (94) | Naudotojai teigė, kad laikinojo reglamento 191 konstatuojamojoje dalyje nurodytas 9 % pelningumo lygis yra per aukštas ir nėra tipiškas naudotojų pramonės atžvilgiu. Gavus papildomus klausimyno atsakymus, perskaičiuotas vidutinis visų bendradarbiaujančių naudotojų pelningumas sudarė 2 % nuo apyvartos. |
| --- | --- |

(94)

Naudotojai teigė, kad laikinojo reglamento 191 konstatuojamojoje dalyje nurodytas 9 % pelningumo lygis yra per aukštas ir nėra tipiškas naudotojų pramonės atžvilgiu. Gavus papildomus klausimyno atsakymus, perskaičiuotas vidutinis visų bendradarbiaujančių naudotojų pelningumas sudarė 2 % nuo apyvartos.

| (95) | Kalbant apie bendradarbiaujančius naudotojus taip pat nustatyta, kad iš Indijos pirkti produktai vidutiniškai sudarė 44 % visų jų pirkto nagrinėjamojo produkto kiekio ir kad Indija buvo išskirtinis dviejų bendradarbiaujančių naudotojų tiekimo šaltinis. Per TL gaminio, kurio sudėtyje yra nagrinėjamojo produkto, apyvarta sudarė 14 % bendradarbiaujančių naudotojų apyvartos. |
| --- | --- |

(95)

Kalbant apie bendradarbiaujančius naudotojus taip pat nustatyta, kad iš Indijos pirkti produktai vidutiniškai sudarė 44 % visų jų pirkto nagrinėjamojo produkto kiekio ir kad Indija buvo išskirtinis dviejų bendradarbiaujančių naudotojų tiekimo šaltinis. Per TL gaminio, kurio sudėtyje yra nagrinėjamojo produkto, apyvarta sudarė 14 % bendradarbiaujančių naudotojų apyvartos.

| (96) | Pasirinkus blogiausią scenarijų Sąjungos rinkai, t. y. jei galimo kainos padidėjimo iš viso nebūtų galima perkelti į platinimo grandinę ir naudotojai toliau pirktų tokį patį produkto kiekį iš Indijos, dėl muito poveikio naudotojų pelningumas, gautas naudojant nagrinėjamąjį produktą arba jį naudojant produktui gaminti, sumažėtų 0,25 procentinio punkto iki 1,75 %. |
| --- | --- |

(96)

Pasirinkus blogiausią scenarijų Sąjungos rinkai, t. y. jei galimo kainos padidėjimo iš viso nebūtų galima perkelti į platinimo grandinę ir naudotojai toliau pirktų tokį patį produkto kiekį iš Indijos, dėl muito poveikio naudotojų pelningumas, gautas naudojant nagrinėjamąjį produktą arba jį naudojant produktui gaminti, sumažėtų 0,25 procentinio punkto iki 1,75 %.

| (97) | Komisija pripažįsta, kad poveikis bus didesnis atskirų subjektų lygmeniu tiems naudotojams, kurių visą tiekiamą kiekį sudaro iš Indijos importuojami produktai. Tačiau tai – santykinai nedidelis skaičius (tik du bendradarbiaujantys naudotojai). Be to, jei jų Indijos gamintojas bendradarbiaus, jie turi galimybę prašyti kompensuoti muitus pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį, jei visos tokio kompensavimo sąlygos yra įvykdytos. |
| --- | --- |

(97)

Komisija pripažįsta, kad poveikis bus didesnis atskirų subjektų lygmeniu tiems naudotojams, kurių visą tiekiamą kiekį sudaro iš Indijos importuojami produktai. Tačiau tai – santykinai nedidelis skaičius (tik du bendradarbiaujantys naudotojai). Be to, jei jų Indijos gamintojas bendradarbiaus, jie turi galimybę prašyti kompensuoti muitus pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį, jei visos tokio kompensavimo sąlygos yra įvykdytos.

| (98) | Kai kurie naudotojai pakartojo savo susirūpinimą, kad priemonės turės poveikio tam tikros rūšies vieloms, kurios Europoje negaminamos, t. y. produktams, įskaitant vadinamuosius „series 200“ rūšies produktus, kaip aprašyta laikinojo reglamento 194 konstatuojamojoje dalyje. Naudotojų nuomone, Sąjungoje jos negaminamos dėl ribotos paklausos ir gamybos proceso specifiškumo. |
| --- | --- |

(98)

Kai kurie naudotojai pakartojo savo susirūpinimą, kad priemonės turės poveikio tam tikros rūšies vieloms, kurios Europoje negaminamos, t. y. produktams, įskaitant vadinamuosius „series 200“ rūšies produktus, kaip aprašyta laikinojo reglamento 194 konstatuojamojoje dalyje. Naudotojų nuomone, Sąjungoje jos negaminamos dėl ribotos paklausos ir gamybos proceso specifiškumo.

| (99) | Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonė tokių rūšių nerūdijančio plieno vielas gamina ir joms tenka ribota Sąjungos pramonės rinkos dalis. Naudotojai kaip alternatyvų tiekimo šaltinį taip pat gali pasirinkti kitas šalis, kurioms netaikomos antidempingo ar antisubsidijų priemonės. Be to, dviem eksportuojantiems Indijos gamintojams buvo nustatyta 0 % kompensacinio muito norma, todėl nustatytos priemonės neturės didelio poveikio tiekimui iš šių gamintojų. Be to, tai pačiai paskirčiai galima naudoti kitų rūšių nerūdijančio plieno vielas. Todėl priemonių nustatymas negali turėti didelio poveikio Sąjungos rinkai ir šiems naudotojams. Todėl šis teiginys atmetamas. |
| --- | --- |

(99)

Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonė tokių rūšių nerūdijančio plieno vielas gamina ir joms tenka ribota Sąjungos pramonės rinkos dalis. Naudotojai kaip alternatyvų tiekimo šaltinį taip pat gali pasirinkti kitas šalis, kurioms netaikomos antidempingo ar antisubsidijų priemonės. Be to, dviem eksportuojantiems Indijos gamintojams buvo nustatyta 0 % kompensacinio muito norma, todėl nustatytos priemonės neturės didelio poveikio tiekimui iš šių gamintojų. Be to, tai pačiai paskirčiai galima naudoti kitų rūšių nerūdijančio plieno vielas. Todėl priemonių nustatymas negali turėti didelio poveikio Sąjungos rinkai ir šiems naudotojams. Todėl šis teiginys atmetamas.

| (100) | Kai kurie naudotojai pažymėjo, kad Sąjungos gamintojų panašaus produkto pristatymo laikas, palyginti su Indijos nagrinėjamojo produkto pristatymo laiku, buvo ilgesnis. Tačiau tai, kad prekybininkai ir prekiautojai gali kaupti produktų atsargas ir greitai gauti produktų, neturi įtakos faktiniam neigiamo subsidijuoto importo poveikio įrodymui. Todėl šį argumentą reikia atmesti. |
| --- | --- |

(100)

Kai kurie naudotojai pažymėjo, kad Sąjungos gamintojų panašaus produkto pristatymo laikas, palyginti su Indijos nagrinėjamojo produkto pristatymo laiku, buvo ilgesnis. Tačiau tai, kad prekybininkai ir prekiautojai gali kaupti produktų atsargas ir greitai gauti produktų, neturi įtakos faktiniam neigiamo subsidijuoto importo poveikio įrodymui. Todėl šį argumentą reikia atmesti.

| (101) | Atsižvelgiant į pirmiau nurodytą informaciją, net jei kai kuriems naudotojams iš Indijos importuojamam produktui nustatytos priemonės greičiausiai darys didesnį neigiamą poveikį nei kitiems, manoma, kad apskritai Sąjungos rinkai priemonių nustatymas bus naudingas. Visų pirma manoma, kad atkūrus sąžiningos prekybos sąlygas Sąjungos rinkoje Sąjungos pramonė galės savo kainas priderinti prie gamybos sąnaudų; išlaikyti gamybos ir užimtumo lygį; atgauti anksčiau prarastą rinkos dalį ir pasinaudoti masto ekonomija. Tai turėtų padėti pramonei gauti pagrįstą pelno dydį, kad ji galėtų veiksmingai veikti vidutinės trukmės ir ilgalaikiu laikotarpiu. Tuo pačiu pramonė pagerins bendrą finansinę padėtį. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad priemonių bendras poveikis naudotojams ir nesusijusiems importuotojams bus nedidelis. Todėl daroma išvada, kad bendra priemonių nauda kompensuos poveikį nagrinėjamojo produkto naudotojams Sąjungos rinkoje. |
| --- | --- |

(101)

Atsižvelgiant į pirmiau nurodytą informaciją, net jei kai kuriems naudotojams iš Indijos importuojamam produktui nustatytos priemonės greičiausiai darys didesnį neigiamą poveikį nei kitiems, manoma, kad apskritai Sąjungos rinkai priemonių nustatymas bus naudingas. Visų pirma manoma, kad atkūrus sąžiningos prekybos sąlygas Sąjungos rinkoje Sąjungos pramonė galės savo kainas priderinti prie gamybos sąnaudų; išlaikyti gamybos ir užimtumo lygį; atgauti anksčiau prarastą rinkos dalį ir pasinaudoti masto ekonomija. Tai turėtų padėti pramonei gauti pagrįstą pelno dydį, kad ji galėtų veiksmingai veikti vidutinės trukmės ir ilgalaikiu laikotarpiu. Tuo pačiu pramonė pagerins bendrą finansinę padėtį. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad priemonių bendras poveikis naudotojams ir nesusijusiems importuotojams bus nedidelis. Todėl daroma išvada, kad bendra priemonių nauda kompensuos poveikį nagrinėjamojo produkto naudotojams Sąjungos rinkoje.

7.4.   Nesusijusių importuotojų interesai

| (102) | Kadangi pastabų negauta, laikinojo reglamento 197–199 konstatuojamosios dalys patvirtinamos. |
| --- | --- |

(102)

Kadangi pastabų negauta, laikinojo reglamento 197–199 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.

7.5.   Išvada dėl Sąjungos interesų

| (103) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, laikinojo reglamento 200 ir 201 konstatuojamosios dalys patvirtinamos. |
| --- | --- |

(103)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, laikinojo reglamento 200 ir 201 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.

8.   GALUTINĖS KOMPENSACINĖS PRIEMONĖS

8.1.   Žalos pašalinimo lygis

| (104) | Kadangi jokių pastabų negauta, laikinojo reglamento 203–206 konstatuojamosios dalys patvirtinamos. |
| --- | --- |

(104)

Kadangi jokių pastabų negauta, laikinojo reglamento 203–206 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.

8.2.   Išvada dėl žalos pašalinimo lygio

| (105) | KEI Industries nebuvo apskaičiuotas individualus žalos skirtumas, nes šios bendrovės galutinis subsidijų skirtumas buvo de minimis, kaip nurodyta 49 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(105)

KEI Industries nebuvo apskaičiuotas individualus žalos skirtumas, nes šios bendrovės galutinis subsidijų skirtumas buvo de minimis, kaip nurodyta 49 konstatuojamojoje dalyje.

| (106) | Laikinajame reglamente naudota metodika patvirtinama. |
| --- | --- |

(106)

Laikinajame reglamente naudota metodika patvirtinama.

8.3.   Galutinės priemonės

| (107) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, ir remiantis pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalimi, turėtų būti nustatytas tokio dydžio galutinis kompensacinis muitas, kad būtų pašalinta subsidijuoto importo daroma žala, neviršijant nustatyto subsidijavimo skirtumo. |
| --- | --- |

(107)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, ir remiantis pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalimi, turėtų būti nustatytas tokio dydžio galutinis kompensacinis muitas, kad būtų pašalinta subsidijuoto importo daroma žala, neviršijant nustatyto subsidijavimo skirtumo.

| (108) | Todėl kompensacinio muito normos buvo nustatytos lyginant žalos skirtumus ir subsidijų skirtumus. Todėl siūlomos tokios kompensacinio muito normos:








  Bendrovė | Subsidijų skirtumas | Žalos skirtumas | Kompensacinio muito norma |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Raajratna Metal Industries | 3,7 % | 17,2 % | 3,7 % |
| Venus group | 3,0 % | 23,4 % | 3,0 % |
| Viraj Profiles Vpl. Ltd. | 0,9 % | nėra duomenų | 0,0 % |
| KEI Industries Limited | 0,7 % | nėra duomenų | 0,0 % |
| Bendradarbiaujančios neatrinktos bendrovės | 3,4 % | 19,3 % | 3,4 % |
| Visos kitos bendrovės | 3,7 % | 23,4 % | 3,7 % |

(108)

Todėl kompensacinio muito normos buvo nustatytos lyginant žalos skirtumus ir subsidijų skirtumus. Todėl siūlomos tokios kompensacinio muito normos:

Bendrovė

Subsidijų skirtumas

Žalos skirtumas

Kompensacinio muito norma

Raajratna Metal Industries

3,7 %

17,2 %

3,7 %

Venus group

3,0 %

23,4 %

3,0 %

Viraj Profiles Vpl. Ltd.

0,9 %

nėra duomenų

0,0 %

KEI Industries Limited

0,7 %

nėra duomenų

0,0 %

Bendradarbiaujančios neatrinktos bendrovės

3,4 %

19,3 %

3,4 %

Visos kitos bendrovės

3,7 %

23,4 %

3,7 %

| (109) | Šiame darbiniame dokumente nustatytos nurodytos atskiroms bendrovėms taikomos kompensacinio muito normos nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl jos atitinka šių bendrovių padėtį, nustatytą atliekant tyrimą. Šios muito normos (kitaip nei visos šalies mastu nustatytas muitas, taikomas visoms kitoms bendrovėms) taikomos tik importuojamiems Indijos kilmės produktams, kuriuos pagamino konkrečiai nurodyti juridiniai asmenys. Importuojamiems produktams, pagamintiems bet kurios kitos bendrovės, kuri konkrečiai nenurodyta šio darbinio dokumento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai nurodytomis bendrovėmis, negali būti taikomos šios normos – jiems taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma. |
| --- | --- |

(109)

Šiame darbiniame dokumente nustatytos nurodytos atskiroms bendrovėms taikomos kompensacinio muito normos nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl jos atitinka šių bendrovių padėtį, nustatytą atliekant tyrimą. Šios muito normos (kitaip nei visos šalies mastu nustatytas muitas, taikomas visoms kitoms bendrovėms) taikomos tik importuojamiems Indijos kilmės produktams, kuriuos pagamino konkrečiai nurodyti juridiniai asmenys. Importuojamiems produktams, pagamintiems bet kurios kitos bendrovės, kuri konkrečiai nenurodyta šio darbinio dokumento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai nurodytomis bendrovėmis, negali būti taikomos šios normos – jiems taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.

| (110) | Bet kokie prašymai taikyti konkrečiai bendrovei nustatytą kompensacinio muito normą (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įsteigus naujus gamybos ar pardavimo subjektus) turėtų būti nedelsiant siunčiami Komisijai (14) nurodant visą svarbią informaciją, ypač informaciją apie bendrovės veiklos, susijusios su gamyba ir pardavimu vidaus bei eksporto rinkose, pasikeitimus, siejamus su, pavyzdžiui, minėto pavadinimo pakeitimu arba gamybos ir pardavimo subjekto pasikeitimu. Prireikus reglamentas, kuriuo nustatomi galutiniai kompensaciniai muitai, bus atitinkamai iš dalies pakeistas, atnaujinant bendrovių, kurioms taikoma individuali muito norma, sąrašą. |
| --- | --- |

(110)

Bet kokie prašymai taikyti konkrečiai bendrovei nustatytą kompensacinio muito normą (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įsteigus naujus gamybos ar pardavimo subjektus) turėtų būti nedelsiant siunčiami Komisijai (14) nurodant visą svarbią informaciją, ypač informaciją apie bendrovės veiklos, susijusios su gamyba ir pardavimu vidaus bei eksporto rinkose, pasikeitimus, siejamus su, pavyzdžiui, minėto pavadinimo pakeitimu arba gamybos ir pardavimo subjekto pasikeitimu. Prireikus reglamentas, kuriuo nustatomi galutiniai kompensaciniai muitai, bus atitinkamai iš dalies pakeistas, atnaujinant bendrovių, kurioms taikoma individuali muito norma, sąrašą.

8.4.   Galutinis laikinųjų kompensacinių muitų surinkimas

| (111) | Atsižvelgiant į nustatytų subsidijų skirtumų dydį ir įvertinus Sąjungos pramonei padarytą žalą, manoma, kad būtina galutinai surinkti garantijomis užtikrintas laikinojo kompensacinio muito, nustatyto laikinuoju reglamentu, sumas, neviršijant nustatytų galutinių muitų sumos, |
| --- | --- |

(111)

Atsižvelgiant į nustatytų subsidijų skirtumų dydį ir įvertinus Sąjungos pramonei padarytą žalą, manoma, kad būtina galutinai surinkti garantijomis užtikrintas laikinojo kompensacinio muito, nustatyto laikinuoju reglamentu, sumas, neviršijant nustatytų galutinių muitų sumos,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Galutinis kompensacinis muitas nustatomas importuojamai Indijos kilmės nerūdijančio plieno vielai, kurios sudėtyje:

| i) | nikelis sudaro ne mažiau kaip 2,5 % masės, išskyrus vielą, kurios sudėtyje esantis nikelis sudaro ne mažiau kaip 28 %, bet ne daugiau kaip 31 % masės ir kurios sudėtyje esantis chromas sudaro ne mažiau kaip 20 %, bet ne daugiau kaip 22 % masės; |
| --- | --- |

i)

nikelis sudaro ne mažiau kaip 2,5 % masės, išskyrus vielą, kurios sudėtyje esantis nikelis sudaro ne mažiau kaip 28 %, bet ne daugiau kaip 31 % masės ir kurios sudėtyje esantis chromas sudaro ne mažiau kaip 20 %, bet ne daugiau kaip 22 % masės;

| ii) | nikelis sudaro mažiau kaip 2,5 % masės, išskyrus vielą, kurios sudėtyje esantis chromas sudaro ne mažiau kaip 13 %, bet ne daugiau kaip 25 % masės ir kurios sudėtyje esantis aliuminis sudaro ne mažiau kaip 3,5 %, bet ne daugiau kaip 6 % masės, |
| --- | --- |

ii)

nikelis sudaro mažiau kaip 2,5 % masės, išskyrus vielą, kurios sudėtyje esantis chromas sudaro ne mažiau kaip 13 %, bet ne daugiau kaip 25 % masės ir kurios sudėtyje esantis aliuminis sudaro ne mažiau kaip 3,5 %, bet ne daugiau kaip 6 % masės,

ir kurios KN kodai šiuo metu yra 7223 00 19 ir 7223 00 99.

2.   Galutinio kompensacinio muito norma, taikoma 1 dalyje aprašytų produktų, kuriuos pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokia:

| Bendrovė | Muitas (%) | Papildomas TARIC kodas |
| --- | --- | --- |
| Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat | 3,7 | B775 |
| Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra | 3,0 | B776 |
| Precision Metals, Mumbai, Maharashtra | 3,0 | B777 |
| Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra | 3,0 | B778 |
| Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra | 3,0 | B779 |
| Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra | 0,0 | B780 |
| KEI Industries Limited, New Delhi | 0,0 | B925 |
| Priede išvardytos bendrovės | 3,4 | |
| Visos kitos bendrovės | 3,7 | B999 |

Bendrovė

Muitas (%)

Papildomas TARIC kodas

Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat

3,7

B775

Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra

3,0

B776

Precision Metals, Mumbai, Maharashtra

3,0

B777

Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra

3,0

B778

Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra

3,0

B779

Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra

0,0

B780

KEI Industries Limited, New Delhi

0,0

B925

Priede išvardytos bendrovės

3,4

Visos kitos bendrovės

3,7

B999

3.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.

2 straipsnis

Garantijomis užtikrintos laikinojo kompensacinio muito, nustatyto Reglamentu (ES) Nr. 419/2013 importuojamai Indijos kilmės nerūdijančio plieno vielai, kurios sudėtyje:

| i) | nikelis sudaro ne mažiau kaip 2,5 % masės, išskyrus vielą, kurios sudėtyje esantis nikelis sudaro ne mažiau kaip 28 %, bet ne daugiau kaip 31 % masės ir kurios sudėtyje esantis chromas sudaro ne mažiau kaip 20 %, bet ne daugiau kaip 22 % masės; |
| --- | --- |

i)

nikelis sudaro ne mažiau kaip 2,5 % masės, išskyrus vielą, kurios sudėtyje esantis nikelis sudaro ne mažiau kaip 28 %, bet ne daugiau kaip 31 % masės ir kurios sudėtyje esantis chromas sudaro ne mažiau kaip 20 %, bet ne daugiau kaip 22 % masės;

| ii) | nikelis sudaro mažiau kaip 2,5 % masės, išskyrus vielą, kurios sudėtyje esantis chromas sudaro ne mažiau kaip 13 %, bet ne daugiau kaip 25 % masės ir kurios sudėtyje esantis aliuminis sudaro ne mažiau kaip 3,5 %, bet ne daugiau kaip 6 % masės, |
| --- | --- |

ii)

nikelis sudaro mažiau kaip 2,5 % masės, išskyrus vielą, kurios sudėtyje esantis chromas sudaro ne mažiau kaip 13 %, bet ne daugiau kaip 25 % masės ir kurios sudėtyje esantis aliuminis sudaro ne mažiau kaip 3,5 %, bet ne daugiau kaip 6 % masės,

ir kurios KN kodai šiuo metu yra 7223 00 19 ir 7223 00 99,

galutinai surenkamos. Sumos, viršijančios galutines kompensacinio muito normas, nerenkamos.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. rugsėjo 2 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  OL L 188, 2009 7 18, p. 93.

1

(2)  2013 m. gegužės 3 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 419/2013, kuriuo tam tikroms importuojamoms Indijos kilmės nerūdijančio plieno vieloms nustatomas laikinasis kompensacinis muitas

2

(OL L 126, 2013 5 8, p. 19).

(3)  2013 m. gegužės 3 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 418/2013, kuriuo tam tikroms importuojamoms Indijos kilmės nerūdijančio plieno vieloms nustatomas laikinasis antidempingo muitas

3

(OL L 126, 2013 5 8, p. 1).

(4)  OL C 240, 2012 8 10, p. 6.

4

(5)  Byla C-595/11 Steinel [2013 m.], 44 punktas (dar nepaskelbta).

5

Steinel

(6)  Byla T- 170/94 Shanghai Bicycle [1997 m.] Rink. II-1383, 64 punktas.

6

Shanghai Bicycle

(7)  2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (OL L 343, 2009 12 22, p. 51).

7

(8)  Žvaigždute pažymėtos subsidijos yra eksporto subsidijos.

8

(9)  Bendras subsidijų skirtumas, remiantis bendru skaičiavimu grupei.

9

(10)  de minimis.

10

de minimis

(11)  Byla T-210/95 Europos trąšų gamintojų asociacija (ETGA) prieš Tarybą, [1999] Rink. II-3291, 60 punktas.

11

Europos trąšų gamintojų asociacija (ETGA) prieš Tarybą,

(12)  2009 m. gegužės 5 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 383/2009, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas ir laikinojo muito, nustatyto tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės nelegiruotojo plieno išankstinio įtempio ir vėliau įtempiamoms vieloms ir vielapluoščiams (iš anksto įtemptojo gelžbetonio vieloms ir pluoštams), galutinis surinkimas (OL L 118, 2009 5 13, p. 1); 2012 m. lapkričio 14 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1071/2012, kuriuo importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos ir Tailando kilmės kaliojo ketaus vamzdžių arba vamzdelių jungiamosioms detalėms su sriegiais nustatomas laikinasis antidempingo muitas (OL L 318, 2012 11 15, p. 10); 2012 m. rugsėjo 18 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 845/2012, kuriuo tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės organinėmis medžiagomis dengtiems plieno produktams nustatomas laikinasis antidempingo muitas (OL L 252, 2012 9 19, p. 33).

12

(13)  Tačiau pažymima, kad tiek Sąjungos pramonė, tiek eksportuojantys Indijos gamintojai taip pat dalyvavo žemesnių kainų rinkos dalyje, tik mažesniu mastu.

13

(14)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

14

---

PRIEDAS

NEATRINKTI BENDRADARBIAUJANTYS EKSPORTUOJANTYS INDIJOS GAMINTOJAI

| Bendrovės pavadinimas | Miestas | Papildomas TARIC kodas |
| --- | --- | --- |
| Bekaert Mukand Wire Industries | Lonand, Tal. Khandala, Satara District, Maharastra | B781 |
| Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd. | Mumbai, Maharashtra | B781 |
| Bhansali Stainless Wire | Mumbai, Maharashtra | B781 |
| Chandan Steel | Mumbai, Maharashtra | B781 |
| Drawmet Wires | Bhiwadi, Rajastan | B781 |
| Garg Inox Ltd | Bahadurgarh, Haryana | B931 |
| Jyoti Steel Industries Ltd. | Mumbai, Maharashtra | B781 |
| Macro Bars and Wires | Mumbai, Maharashtra | B932 |
| Mukand Ltd. | Thane | B781 |
| Nevatia Steel & Alloys Pvt. Ltd. | Mumbai, Maharashtra | B933 |
| Panchmahal Steel Ltd. | Dist. Panchmahals, Gujarat | B781 |

Bendrovės pavadinimas

Miestas

Papildomas TARIC kodas

Bekaert Mukand Wire Industries

Lonand, Tal. Khandala, Satara District, Maharastra

B781

Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd.

Mumbai, Maharashtra

B781

Bhansali Stainless Wire

Mumbai, Maharashtra

B781

Chandan Steel

Mumbai, Maharashtra

B781

Drawmet Wires

Bhiwadi, Rajastan

B781

Garg Inox Ltd

Bahadurgarh, Haryana

B931

Jyoti Steel Industries Ltd.

Mumbai, Maharashtra

B781

Macro Bars and Wires

Mumbai, Maharashtra

B932

Mukand Ltd.

Thane

B781

Nevatia Steel & Alloys Pvt. Ltd.

Mumbai, Maharashtra

B933

Panchmahal Steel Ltd.

Dist. Panchmahals, Gujarat

B781

---

| 7.9.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 240/15 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 240/15

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 862/2013

2013 m. rugsėjo 5 d.

kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimas [Casatella Trevigiana (SKVN)]

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų (1), ypač į jo 52 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | 2013 m. sausio 3 d. įsigaliojo Reglamentas (ES) Nr. 1151/2012. Juo buvo panaikintas ir pakeistas 2006 m. kovo 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos (2); |
| --- | --- |

(1)

2013 m. sausio 3 d. įsigaliojo Reglamentas (ES) Nr. 1151/2012. Juo buvo panaikintas ir pakeistas 2006 m. kovo 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos (2);

| (2) | remdamasi Reglamento (EB) Nr. 510/2006 9 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa, Komisija išnagrinėjo Italijos pateiktą saugomos kilmės vietos nuorodos „Casatella Trevigiana“, kuri įregistruota Komisijos reglamentu (EB) Nr. 487/2008 (3), specifikacijos pakeitimo paraišką; |
| --- | --- |

(2)

remdamasi Reglamento (EB) Nr. 510/2006 9 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa, Komisija išnagrinėjo Italijos pateiktą saugomos kilmės vietos nuorodos „Casatella Trevigiana“, kuri įregistruota Komisijos reglamentu (EB) Nr. 487/2008 (3), specifikacijos pakeitimo paraišką;

| (3) | šis pakeitimas yra reikšmingas, todėl pakeitimo paraišką Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (4), kaip reikalaujama Reglamento (EB) Nr. 510/2006 6 straipsnio 2 dalyje. Prieštaravimo pareiškimų pagal minėto reglamento 7 straipsnį Komisija negavo, todėl šis pakeitimas turi būti patvirtintas, |
| --- | --- |

(3)

šis pakeitimas yra reikšmingas, todėl pakeitimo paraišką Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (4), kaip reikalaujama Reglamento (EB) Nr. 510/2006 6 straipsnio 2 dalyje. Prieštaravimo pareiškimų pagal minėto reglamento 7 straipsnį Komisija negavo, todėl šis pakeitimas turi būti patvirtintas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtas šio reglamento priede nurodyto pavadinimo specifikacijos pakeitimas patvirtinamas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. rugsėjo 5 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

Dacian CIOLOȘ

Komisijos narys

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

(2)  OL L 93, 2006 3 31, p. 12.

2

(3)  OL L 143, 2008 6 3, p. 12.

3

(4)  OL C 322, 2012 10 24, p. 4.

4

---

PRIEDAS

Sutarties I priede išvardyti žmonėms vartoti skirti žemės ūkio produktai:

1.3 klasė.   Sūriai

ITALIJA

Casatella Trevigiana (SKVN)

---

| 7.9.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 240/17 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 240/17

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 863/2013

2013 m. rugsėjo 5 d.

dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (1), ypač į jo 9 straipsnio 1 dalies a punktą,

kadangi:

| (1) | siekiant užtikrinti, kad Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 priede pateikta Kombinuotoji nomenklatūra būtų taikoma vienodai, būtina patvirtinti priemones, susijusias su šio reglamento priede nurodytų prekių klasifikavimu; |
| --- | --- |

(1)

siekiant užtikrinti, kad Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 priede pateikta Kombinuotoji nomenklatūra būtų taikoma vienodai, būtina patvirtinti priemones, susijusias su šio reglamento priede nurodytų prekių klasifikavimu;

| (2) | Reglamente (EEB) Nr. 2658/87 nustatytos bendrosios Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklės. Šios taisyklės taip pat taikomos bet kuriai kitai specialiomis Sąjungos teisės aktų nuostatomis įteisintai nomenklatūrai, kuri visiškai ar iš dalies parengta pagal Kombinuotąją nomenklatūrą arba kurioje ji papildomai detalizuojama atsižvelgiant į tarifų ir kitų su prekyba susijusių priemonių taikymo poreikius; |
| --- | --- |

(2)

Reglamente (EEB) Nr. 2658/87 nustatytos bendrosios Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklės. Šios taisyklės taip pat taikomos bet kuriai kitai specialiomis Sąjungos teisės aktų nuostatomis įteisintai nomenklatūrai, kuri visiškai ar iš dalies parengta pagal Kombinuotąją nomenklatūrą arba kurioje ji papildomai detalizuojama atsižvelgiant į tarifų ir kitų su prekyba susijusių priemonių taikymo poreikius;

| (3) | laikantis minėtų bendrųjų taisyklių, šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės, remiantis 3 skiltyje išdėstytais motyvais, turėtų būti klasifikuojamos priskiriant 2 skiltyje nurodytą KN kodą; |
| --- | --- |

(3)

laikantis minėtų bendrųjų taisyklių, šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės, remiantis 3 skiltyje išdėstytais motyvais, turėtų būti klasifikuojamos priskiriant 2 skiltyje nurodytą KN kodą;

| (4) | reikėtų nustatyti, kad šio reglamento nuostatų neatitinkančia valstybių narių muitinių suteikta privalomąja tarifine informacija apie prekių klasifikavimą Kombinuotojoje nomenklatūroje jos turėtojas galėtų remtis dar tris mėnesius, kaip nustatyta 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą (2), 12 straipsnio 6 dalyje; |
| --- | --- |

(4)

reikėtų nustatyti, kad šio reglamento nuostatų neatitinkančia valstybių narių muitinių suteikta privalomąja tarifine informacija apie prekių klasifikavimą Kombinuotojoje nomenklatūroje jos turėtojas galėtų remtis dar tris mėnesius, kaip nustatyta 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą (2), 12 straipsnio 6 dalyje;

| (5) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės Kombinuotojoje nomenklatūroje klasifikuojamos priskiriant lentelės 2 skiltyje nurodytą KN kodą.

2 straipsnis

Valstybių narių muitinių suteikta privalomąja tarifine informacija, neatitinkančia šio reglamento nuostatų, dar galima remtis tris mėnesius, kaip nustatyta Reglamento (EEB) Nr. 2913/92 12 straipsnio 6 dalyje.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. rugsėjo 5 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

Algirdas ŠEMETA

Komisijos narys

---

(1)  OL L 256, 1987 9 7, p. 1.

1

(2)  OL L 302, 1992 10 19, p. 1.

2

---

PRIEDAS

| Prekių aprašymas | Klasifikavimas
  (KN kodas) | Motyvai |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Gaminys (vadinamasis realiojo laiko laikrodžio modulis), kurį sudaro monolitinis integrinis grandynas ir kvarco kristalas, sumontuoti ant metalinio rėmelio, įdėto į plastikinį korpusą, kurio matmenys apie 10 × 7 × 3 mm.
  Gaminys veikia 32,768 kHz virpesių dažniu, jo maitinimo įtampa – 2,7–3,6 V, o išėjimo signalas – skaitmeninis.
  Gaminys naudojamas įvairiuose aparatuose kaip laikrodžio signalo, skirto laiko intervalams nustatyti, šaltinis.

   (1) Žr. paveikslą. | 9114 90 00 | Klasifikuojama vadovaujantis Kombinuotosios nomenklatūros 1 ir 6 bendrosiomis aiškinimo taisyklėmis, XVI skyriaus 1 pastabos n punktu ir KN kodus 9114 ir 9114 90 00 atitinkančiais prekių aprašymais.
  Kadangi gaminį sudaro ir monolitinis integrinis grandynas, ir kvarco kristalas, jis neatitinka 85 skirsnio 8 pastabos b punkte nustatytų reikalavimų. Todėl jis nepriskirtinas 8542 pozicijai.
  Gaminys užtikrina laikrodžio signalą, skirtą laiko intervalams nustatyti, o tai yra 91 skirsniui priskiriamų gaminių funkcija.
  Gaminys nepriskirtinas ir 9110 pozicijai, nes jame nėra visų būtinų sudedamųjų dalių, kad jį būtų galima laikyti nesukomplektuotu laikrodžio mechanizmu, ir jis nėra sumontuotas (taip pat žr. Suderintos sistemos (SS) paaiškinimų 9110 pozicijos paaiškinimų trečią pastraipą).
  Todėl gaminys klasifikuotinas kaip kitos laikrodžių dalys priskiriant KN kodą 9114 90 00 (taip pat žr. SS paaiškinimų 9114 pozicijos paaiškinimų A dalies 8 punktą). |

Prekių aprašymas

Klasifikavimas

(KN kodas)

Motyvai

(1)

(2)

(3)

Gaminys (vadinamasis realiojo laiko laikrodžio modulis), kurį sudaro monolitinis integrinis grandynas ir kvarco kristalas, sumontuoti ant metalinio rėmelio, įdėto į plastikinį korpusą, kurio matmenys apie 10 × 7 × 3 mm.

Gaminys veikia 32,768 kHz virpesių dažniu, jo maitinimo įtampa – 2,7–3,6 V, o išėjimo signalas – skaitmeninis.

Gaminys naudojamas įvairiuose aparatuose kaip laikrodžio signalo, skirto laiko intervalams nustatyti, šaltinis.

(1) Žr. paveikslą.

9114 90 00

Klasifikuojama vadovaujantis Kombinuotosios nomenklatūros 1 ir 6 bendrosiomis aiškinimo taisyklėmis, XVI skyriaus 1 pastabos n punktu ir KN kodus 9114 ir 9114 90 00 atitinkančiais prekių aprašymais.

Kadangi gaminį sudaro ir monolitinis integrinis grandynas, ir kvarco kristalas, jis neatitinka 85 skirsnio 8 pastabos b punkte nustatytų reikalavimų. Todėl jis nepriskirtinas 8542 pozicijai.

Gaminys užtikrina laikrodžio signalą, skirtą laiko intervalams nustatyti, o tai yra 91 skirsniui priskiriamų gaminių funkcija.

Gaminys nepriskirtinas ir 9110 pozicijai, nes jame nėra visų būtinų sudedamųjų dalių, kad jį būtų galima laikyti nesukomplektuotu laikrodžio mechanizmu, ir jis nėra sumontuotas (taip pat žr. Suderintos sistemos (SS) paaiškinimų 9110 pozicijos paaiškinimų trečią pastraipą).

Todėl gaminys klasifikuotinas kaip kitos laikrodžių dalys priskiriant KN kodą 9114 90 00 (taip pat žr. SS paaiškinimų 9114 pozicijos paaiškinimų A dalies 8 punktą).

Image

---

(1)  Paveikslas pateikiamas tik dėl informacijos.

---

| 7.9.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 240/19 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 240/19

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 864/2013

2013 m. rugsėjo 6 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje; |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

| (2) | remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(2)

remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. rugsėjo 6 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

Jerzy PLEWA

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | MK | 29,8 |
| ZZ | 29,8 |
| 0707 00 05 | TR | 95,4 |
| ZZ | 95,4 |
| 0709 93 10 | TR | 124,0 |
| ZZ | 124,0 |
| 0805 50 10 | AR | 109,7 |
| CL | 126,2 |
| TR | 74,0 |
| UY | 120,7 |
| ZA | 124,0 |
| ZZ | 110,9 |
| 0806 10 10 | BR | 183,4 |
| EG | 184,2 |
| IL | 162,2 |
| TR | 143,0 |
| ZA | 168,3 |
| ZZ | 168,2 |
| 0808 10 80 | AR | 155,4 |
| BR | 103,3 |
| CL | 135,2 |
| CN | 67,2 |
| NZ | 133,1 |
| US | 147,8 |
| ZA | 115,0 |
| ZZ | 122,4 |
| 0808 30 90 | AR | 160,7 |
| CN | 84,1 |
| TR | 137,4 |
| ZA | 138,4 |
| ZZ | 130,2 |
| 0809 30 | TR | 129,9 |
| ZZ | 129,9 |
| 0809 40 05 | BA | 50,7 |
| MK | 50,9 |
| XS | 55,5 |
| ZZ | 52,4 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

MK

29,8

ZZ

29,8

0707 00 05

TR

95,4

ZZ

95,4

0709 93 10

TR

124,0

ZZ

124,0

0805 50 10

AR

109,7

CL

126,2

TR

74,0

UY

120,7

ZA

124,0

ZZ

110,9

0806 10 10

BR

183,4

EG

184,2

IL

162,2

TR

143,0

ZA

168,3

ZZ

168,2

0808 10 80

AR

155,4

BR

103,3

CL

135,2

CN

67,2

NZ

133,1

US

147,8

ZA

115,0

ZZ

122,4

0808 30 90

AR

160,7

CN

84,1

TR

137,4

ZA

138,4

ZZ

130,2

0809 30

TR

129,9

ZZ

129,9

0809 40 05

BA

50,7

MK

50,9

XS

55,5

ZZ

52,4

---

(1)  Šalių nomenklatūra nustatyta Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

SPRENDIMAI

| 7.9.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 240/21 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 240/21

---

TARYBOS SPRENDIMAS 2013/446/BUSP

2013 m. rugsėjo 6 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2010/452/BUSP dėl Europos Sąjungos stebėsenos misijos Gruzijoje EUMM Georgia

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 28 straipsnį, 42 straipsnio 4 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2010 m. rugpjūčio 12 d. Taryba priėmė Sprendimą 2010/452/BUSP (1), kuriuo buvo pratęstas 2008 m. rugsėjo 15 d. Bendraisiais veiksmais 2008/736/BUSP (2) įsteigtos Europos Sąjungos stebėsenos misijos Gruzijoje EUMM Georgia (toliau – EUMM Georgia arba misija) įgaliojimų terminas. Sprendimo 2010/452/BUSP galiojimas baigiasi 2013 m. rugsėjo 14 d.; |
| --- | --- |

(1)

2010 m. rugpjūčio 12 d. Taryba priėmė Sprendimą 2010/452/BUSP (1), kuriuo buvo pratęstas 2008 m. rugsėjo 15 d. Bendraisiais veiksmais 2008/736/BUSP (2) įsteigtos Europos Sąjungos stebėsenos misijos Gruzijoje EUMM Georgia (toliau – EUMM Georgia arba misija) įgaliojimų terminas. Sprendimo 2010/452/BUSP galiojimas baigiasi 2013 m. rugsėjo 14 d.;

| (2) | EUMM Georgia įgaliojimai turėtų būti pratęsti tolesniam 15 mėnesių laikotarpiui, remiantis dabartiniais jos įgaliojimais; |
| --- | --- |

(2)

EUMM Georgia įgaliojimai turėtų būti pratęsti tolesniam 15 mėnesių laikotarpiui, remiantis dabartiniais jos įgaliojimais;

| (3) | misija bus vykdoma tokiomis aplinkybėmis, kurios gali pablogėti ir galėtų kliudyti pasiekti Sutarties 21 straipsnyje nustatytus Sąjungos išorės veiksmų tikslus, |
| --- | --- |

(3)

misija bus vykdoma tokiomis aplinkybėmis, kurios gali pablogėti ir galėtų kliudyti pasiekti Sutarties 21 straipsnyje nustatytus Sąjungos išorės veiksmų tikslus,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimas 2010/452/BUSP iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 6 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | įrašoma ši dalis:
  „1a.   Misijai atstovauja misijos vadas. Misijos vadas gali misijos darbuotojams savo bendra atsakomybe suteikti įgaliojimus vykdyti personalo ir finansų reikalų valdymo užduotis.“; |
| --- | --- | --- |

1)

6 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

įrašoma ši dalis:

„1a.   Misijai atstovauja misijos vadas. Misijos vadas gali misijos darbuotojams savo bendra atsakomybe suteikti įgaliojimus vykdyti personalo ir finansų reikalų valdymo užduotis.“;

| b) | 4 dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

b)

4 dalis išbraukiama;

| 2) | 8 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Tarptautinių ir vietos darbuotojų įdarbinimo sąlygos ir teisės bei pareigos nustatomos sutartyse, kurias EUMM Georgia sudaro su atitinkamu darbuotoju.“; |
| --- | --- |

2)

8 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Tarptautinių ir vietos darbuotojų įdarbinimo sąlygos ir teisės bei pareigos nustatomos sutartyse, kurias EUMM Georgia sudaro su atitinkamu darbuotoju.“;

| 3) | įrašomas šis straipsnis:
  „13a straipsnis
  Teisinės priemonės

  EUMM Georgia turi teisę pirkti paslaugas ir prekes, sudaryti sutartis ir administracinius susitarimus, įdarbinti darbuotojus, turėti banko sąskaitas, įsigyti turtą ir juo disponuoti, vykdyti savo įsipareigojimus ir būti teismo proceso šalimi, kai to reikia šiam sprendimui įgyvendinti.“; |
| --- | --- |

3)

įrašomas šis straipsnis:

„13a straipsnis

Teisinės priemonės

EUMM Georgia turi teisę pirkti paslaugas ir prekes, sudaryti sutartis ir administracinius susitarimus, įdarbinti darbuotojus, turėti banko sąskaitas, įsigyti turtą ir juo disponuoti, vykdyti savo įsipareigojimus ir būti teismo proceso šalimi, kai to reikia šiam sprendimui įgyvendinti.“;

| 4) | 14 straipsnis pakeičiamas taip:
  „14 straipsnis
  Finansinės nuostatos
  1.   Orientacinė finansavimo suma, skirta su misija susijusioms išlaidoms padengti nuo 2010 m. rugsėjo 15 d. iki 2011 m. rugsėjo 14 d., yra 26 600 000 EUR.
  Orientacinė finansavimo suma, skirta su misija susijusioms išlaidoms padengti nuo 2011 m. rugsėjo 15 d. iki 2012 m. rugsėjo 14 d., yra 23 900 000 EUR.
  Orientacinė finansavimo suma, skirta su misija susijusioms išlaidoms padengti nuo 2012 m. rugsėjo 15 d. iki 2013 m. rugsėjo 14 d., yra 20 900 000 EUR.
  Orientacinė finansavimo suma, skirta su misija susijusioms išlaidoms padengti nuo 2013 m. rugsėjo 15 d. iki 2014 m. gruodžio 14 d., yra 26 650 000 EUR.
  2.   Visos išlaidos tvarkomos pagal Europos Sąjungos bendrajam biudžetui taikomas taisykles ir procedūras.
  3.   Trečiųjų valstybių, priimančiosios valstybės ir kaimyninių šalių subjektams leidžiama dalyvauti konkursuose dėl sutarčių sudarymo. Komisijai pritarus, misija gali sudaryti techninius susitarimus su valstybėmis narėmis, dalyvaujančiomis trečiosiomis valstybėmis ir kitais tarptautiniais subjektais dėl įrangos, paslaugų ir patalpų teikimo EUMM Georgia.
  4.   EUMM Georgia yra atsakinga už misijos biudžeto įvykdymą. Šiuo tikslu misija pasirašo susitarimą su Komisija.
  5.   Nuo 2013 m. rugsėjo 15 d.EUMM Georgia atsako už bet kokius reikalavimus ir įsipareigojimus, atsirandančius vykdant įgaliojimus, išskyrus visus reikalavimus, susijusius su misijos vado sunkiu nusižengimu, už kurį atsako pats vadas.
  6.   Finansinės priemonės turi atitikti 5, 6 ir 9 straipsniuose numatytą EUMM Georgia pavaldumo tvarką ir veiklos reikalavimus, įskaitant įrangos suderinamumą ir jos grupių sąveiką.
  7.   Išlaidos laikomos atitinkančiomis reikalavimus nuo šio sprendimo įsigaliojimo dienos.“; |
| --- | --- |

4)

14 straipsnis pakeičiamas taip:

„14 straipsnis

Finansinės nuostatos

1.   Orientacinė finansavimo suma, skirta su misija susijusioms išlaidoms padengti nuo 2010 m. rugsėjo 15 d. iki 2011 m. rugsėjo 14 d., yra 26 600 000 EUR.

Orientacinė finansavimo suma, skirta su misija susijusioms išlaidoms padengti nuo 2011 m. rugsėjo 15 d. iki 2012 m. rugsėjo 14 d., yra 23 900 000 EUR.

Orientacinė finansavimo suma, skirta su misija susijusioms išlaidoms padengti nuo 2012 m. rugsėjo 15 d. iki 2013 m. rugsėjo 14 d., yra 20 900 000 EUR.

Orientacinė finansavimo suma, skirta su misija susijusioms išlaidoms padengti nuo 2013 m. rugsėjo 15 d. iki 2014 m. gruodžio 14 d., yra 26 650 000 EUR.

2.   Visos išlaidos tvarkomos pagal Europos Sąjungos bendrajam biudžetui taikomas taisykles ir procedūras.

3.   Trečiųjų valstybių, priimančiosios valstybės ir kaimyninių šalių subjektams leidžiama dalyvauti konkursuose dėl sutarčių sudarymo. Komisijai pritarus, misija gali sudaryti techninius susitarimus su valstybėmis narėmis, dalyvaujančiomis trečiosiomis valstybėmis ir kitais tarptautiniais subjektais dėl įrangos, paslaugų ir patalpų teikimo EUMM Georgia.

4.   EUMM Georgia yra atsakinga už misijos biudžeto įvykdymą. Šiuo tikslu misija pasirašo susitarimą su Komisija.

5.   Nuo 2013 m. rugsėjo 15 d.EUMM Georgia atsako už bet kokius reikalavimus ir įsipareigojimus, atsirandančius vykdant įgaliojimus, išskyrus visus reikalavimus, susijusius su misijos vado sunkiu nusižengimu, už kurį atsako pats vadas.

6.   Finansinės priemonės turi atitikti 5, 6 ir 9 straipsniuose numatytą EUMM Georgia pavaldumo tvarką ir veiklos reikalavimus, įskaitant įrangos suderinamumą ir jos grupių sąveiką.

7.   Išlaidos laikomos atitinkančiomis reikalavimus nuo šio sprendimo įsigaliojimo dienos.“;

| 5) | 18 straipsnio antra pastraipa pakeičiama taip:
  „Jis nustoja galioti 2014 m. gruodžio 14 d.“ |
| --- | --- |

5)

18 straipsnio antra pastraipa pakeičiama taip:

„Jis nustoja galioti 2014 m. gruodžio 14 d.“

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną. Jis taikomas nuo 2013 m. rugsėjo 15 d.

Priimta Briuselyje 2013 m. rugsėjo 6 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  OL L 213, 2010 8 13, p. 43.

1

(2)  OL L 248, 2008 9 17, p. 26.

2

---

| 7.9.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 240/23 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 240/23

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2013 m. rugsėjo 5 d.

dėl standartinio pajėgumo naudojimo koeficiento laikantis Sprendimo 2011/278/ES 18 straipsnio 2 dalies

(Tekstas svarbus EEE)

(2013/447/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB, nustatančią šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Bendrijoje ir iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 96/61/EB (1), ypač į jos 10a straipsnį,

kadangi:

| (1) | kad valstybės narės galėtų pagal Komisijos sprendimo 2011/278/ES (2) 18 straipsnio 1 ir 3 dalis nustatyti Direktyvos 2003/87/EB 3 straipsnio h punkte apibrėžtų naujų rinkos dalyvių įrenginių veiklos lygius, Komisija turi nustatyti ir paskelbti standartinius pajėgumo naudojimo koeficientus; |
| --- | --- |

(1)

kad valstybės narės galėtų pagal Komisijos sprendimo 2011/278/ES (2) 18 straipsnio 1 ir 3 dalis nustatyti Direktyvos 2003/87/EB 3 straipsnio h punkte apibrėžtų naujų rinkos dalyvių įrenginių veiklos lygius, Komisija turi nustatyti ir paskelbti standartinius pajėgumo naudojimo koeficientus;

| (2) | siekdamos apskaičiuoti nemokamų apyvartinių taršos leidimų, numatytų suteikti reikalavimus atitinkantiems naujų rinkos dalyvių įrenginiams 2013–2020 m. laikotarpiu, valstybės narės turi nustatyti šių įrenginių veiklos lygius. Šiame kontekste standartinis pajėgumo naudojimo koeficientas yra būtinas, kad būtų galima nustatyti su produktais, kuriems Sprendimo 2011/278/ES I priede nustatyti produkto santykiniai taršos rodikliai, susijusius veiklos lygius. Naujų rinkos dalyvių įrenginių, išskyrus dėl didelio pajėgumo išplėtimo atsiradusius naujus įrenginius, atveju, šis veiklos lygis nustatomas pradinį įrengtąjį šio produkto gamybos pajėgumą, nustatytą pagal Sprendimo 2011/278/ES 17 straipsnio 4 dalį, padauginant iš standartinio pajėgumo naudojimo koeficiento. Įrenginių, kurių pajėgumas buvo smarkiai išplėstas arba sumažintas, atveju valstybės narės naudoja standartinį pajėgumo naudojimo koeficientą nustatydamos atitinkamos įrenginio technologinio proceso dalies išplėsto arba sumažinto pajėgumo veiklos, susijusios su produktu, lygį; |
| --- | --- |

(2)

siekdamos apskaičiuoti nemokamų apyvartinių taršos leidimų, numatytų suteikti reikalavimus atitinkantiems naujų rinkos dalyvių įrenginiams 2013–2020 m. laikotarpiu, valstybės narės turi nustatyti šių įrenginių veiklos lygius. Šiame kontekste standartinis pajėgumo naudojimo koeficientas yra būtinas, kad būtų galima nustatyti su produktais, kuriems Sprendimo 2011/278/ES I priede nustatyti produkto santykiniai taršos rodikliai, susijusius veiklos lygius. Naujų rinkos dalyvių įrenginių, išskyrus dėl didelio pajėgumo išplėtimo atsiradusius naujus įrenginius, atveju, šis veiklos lygis nustatomas pradinį įrengtąjį šio produkto gamybos pajėgumą, nustatytą pagal Sprendimo 2011/278/ES 17 straipsnio 4 dalį, padauginant iš standartinio pajėgumo naudojimo koeficiento. Įrenginių, kurių pajėgumas buvo smarkiai išplėstas arba sumažintas, atveju valstybės narės naudoja standartinį pajėgumo naudojimo koeficientą nustatydamos atitinkamos įrenginio technologinio proceso dalies išplėsto arba sumažinto pajėgumo veiklos, susijusios su produktu, lygį;

| (3) | standartinis pajėgumo naudojimo koeficientas turėtų būti visų įrenginių, kuriuose gaminamas atitinkamas produktas, vidutinio metinio pajėgumo naudojimo 80 procentilis. Rinkdamos bazinius duomenis apie esamus įrenginius nacionalinėms įgyvendinimo priemonėms (NĮP) parengti valstybės narės rinko duomenis apie vidutinę metinę atitinkamo produkto gamybą 2005–2008 m. Šiuos gamybos skaičius padalijusios iš Sprendimo 2011/278/ES 7 straipsnio 3 dalyje nurodyto pradinio įrengtojo pajėgumo valstybės narės šiuo pagrindu nustatė atitinkamų jų teritorijoje esančių įrenginių pajėgumo naudojimo koeficientus. Šią informaciją valstybės narės pateikė Komisijai kaip NĮP dalį; |
| --- | --- |

(3)

standartinis pajėgumo naudojimo koeficientas turėtų būti visų įrenginių, kuriuose gaminamas atitinkamas produktas, vidutinio metinio pajėgumo naudojimo 80 procentilis. Rinkdamos bazinius duomenis apie esamus įrenginius nacionalinėms įgyvendinimo priemonėms (NĮP) parengti valstybės narės rinko duomenis apie vidutinę metinę atitinkamo produkto gamybą 2005–2008 m. Šiuos gamybos skaičius padalijusios iš Sprendimo 2011/278/ES 7 straipsnio 3 dalyje nurodyto pradinio įrengtojo pajėgumo valstybės narės šiuo pagrindu nustatė atitinkamų jų teritorijoje esančių įrenginių pajėgumo naudojimo koeficientus. Šią informaciją valstybės narės pateikė Komisijai kaip NĮP dalį;

| (4) | gavusi visų valstybių narių NĮP ir atsižvelgdama į EEE narėmis esančių ELPA valstybių NĮP Komisija nustatė produktus, kuriems nustatytas santykinis taršos rodiklis, gaminančių įrenginių vidutinio metinio pajėgumo naudojimo koeficientų 80 procentilį, atsižvelgdama į poreikį užtikrinti neutralias konkurencines sąlygas pramoninei veiklai, vykdomai įrenginiuose, kuriuos eksploatuoja vienas operatorius, ir gamybai subrangovo įrenginiuose. Apskaičiavimas grindžiamas Komisijos iki 2012 m. gruodžio 31 d. turėta informacija; |
| --- | --- |

(4)

gavusi visų valstybių narių NĮP ir atsižvelgdama į EEE narėmis esančių ELPA valstybių NĮP Komisija nustatė produktus, kuriems nustatytas santykinis taršos rodiklis, gaminančių įrenginių vidutinio metinio pajėgumo naudojimo koeficientų 80 procentilį, atsižvelgdama į poreikį užtikrinti neutralias konkurencines sąlygas pramoninei veiklai, vykdomai įrenginiuose, kuriuos eksploatuoja vienas operatorius, ir gamybai subrangovo įrenginiuose. Apskaičiavimas grindžiamas Komisijos iki 2012 m. gruodžio 31 d. turėta informacija;

| (5) | standartiniai pajėgumo naudojimo koeficientai pagal produkto santykinius taršos rodiklius nustatyti šio sprendimo priede. Jie taikomi 2013–2020 m., |
| --- | --- |

(5)

standartiniai pajėgumo naudojimo koeficientai pagal produkto santykinius taršos rodiklius nustatyti šio sprendimo priede. Jie taikomi 2013–2020 m.,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Priede išvardytus standartinius pajėgumo naudojimo koeficientus valstybės narės naudoja pagal Sprendimo 2011/278/ES 18 straipsnį nustatydamos Direktyvos 2003/87/EB 3 straipsnio h punkte nurodytų įrenginių veiklos, susijusios su produktu, lygį.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja pirmą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje 2013 m. rugsėjo 5 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 275, 2003 10 25, p. 32.

1

(2)  2011 m. balandžio 27 d. Komisijos sprendimas 2011/278/ES, kuriuo nustatomos suderinto nemokamo apyvartinių taršos leidimų suteikimo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnį pereinamojo laikotarpio Sąjungos taisyklės (OL L 130, 2011 5 17, p. 1).

2

---

PRIEDAS

| Sprendimo 2011/278/ES I priede išvardyti produktų santykiniai taršos rodikliai | Standartinis pajėgumo naudojimo koeficientas |
| --- | --- |
| Koksas | 0,960 |
| Sukepintoji rūda | 0,886 |
| Išlydytas metalas | 0,894 |
| Iš anksto sukepintas anodas | 0,928 |
| Aliuminis | 0,964 |
| Pilkojo cemento klinkeris | 0,831 |
| Baltojo cemento klinkeris | 0,787 |
| Kalkės | 0,813 |
| Dolomitinės kalkės | 0,748 |
| Sukepintos dolomitinės kalkės | 0,784 |
| Flotacinis stiklas | 0,946 |
| Nespalvotojo stiklo buteliai ir stiklainiai | 0,883 |
| Spalvotojo stiklo buteliai ir stiklainiai | 0,912 |
| Ištisinių gijų stiklo pluošto produktai | 0,892 |
| Fasadinės apdailos plytos | 0,809 |
| Grindinio blokai | 0,731 |
| Čerpės | 0,836 |
| Purškiamuoju džiovinimu pagaminti milteliai | 0,802 |
| Tinkas | 0,801 |
| Džiovintas antrinis gipsas | 0,812 |
| Trumpapluoštė kraftceliuliozė | 0,808 |
| Ilgapluoštė kraftceliuliozė | 0,823 |
| Sulfitinė celiuliozė, termomechaninė celiuliozė ir mechaninė celiuliozė | 0,862 |
| Regeneruoto popieriaus celiuliozė | 0,887 |
| Laikraštinis popierius | 0,919 |
| Nepadengtas plonasis popierius | 0,872 |
| Padengtas plonasis popierius | 0,883 |
| Minkštasis popierius | 0,900 |
| Popierius ar kartonas išoriniams gofruoto kartono sluoksniams ir gofravimo popierius | 0,889 |
| Nepadengtas kartonas | 0,863 |
| Padengtas kartonas | 0,868 |
| Azoto rūgštis | 0,876 |
| Adipo rūgštis | 0,849 |
| Vinilchlorido monomeras (VCM) | 0,842 |
| Fenolis ir acetonas | 0,870 |
| S-PVC | 0,873 |
| E-PVC | 0,834 |
| Natrio karbonatas | 0,926 |
| Naftos produktai | 0,902 |
| Elektros lanko krosnių (ELK) anglies plienas | 0,798 |
| ELK aukštos kokybės plienas | 0,802 |
| Geležies liejimas | 0,772 |
| Mineralinė vata | 0,851 |
| Gipso plokštė | 0,843 |
| Suodžiai | 0,865 |
| Amoniakas | 0,888 |
| Krekingas vandens garais | 0,872 |
| Aromatiniai angliavandeniliai | 0,902 |
| Stirenas | 0,879 |
| Vandenilis | 0,902 |
| Sintezės dujos | 0,902 |
| Etilenoksidas ir (arba) etilenglikoliai | 0,840 |

Sprendimo 2011/278/ES I priede išvardyti produktų santykiniai taršos rodikliai

Standartinis pajėgumo naudojimo koeficientas

Koksas

0,960

Sukepintoji rūda

0,886

Išlydytas metalas

0,894

Iš anksto sukepintas anodas

0,928

Aliuminis

0,964

Pilkojo cemento klinkeris

0,831

Baltojo cemento klinkeris

0,787

Kalkės

0,813

Dolomitinės kalkės

0,748

Sukepintos dolomitinės kalkės

0,784

Flotacinis stiklas

0,946

Nespalvotojo stiklo buteliai ir stiklainiai

0,883

Spalvotojo stiklo buteliai ir stiklainiai

0,912

Ištisinių gijų stiklo pluošto produktai

0,892

Fasadinės apdailos plytos

0,809

Grindinio blokai

0,731

Čerpės

0,836

Purškiamuoju džiovinimu pagaminti milteliai

0,802

Tinkas

0,801

Džiovintas antrinis gipsas

0,812

Trumpapluoštė kraftceliuliozė

0,808

Ilgapluoštė kraftceliuliozė

0,823

Sulfitinė celiuliozė, termomechaninė celiuliozė ir mechaninė celiuliozė

0,862

Regeneruoto popieriaus celiuliozė

0,887

Laikraštinis popierius

0,919

Nepadengtas plonasis popierius

0,872

Padengtas plonasis popierius

0,883

Minkštasis popierius

0,900

Popierius ar kartonas išoriniams gofruoto kartono sluoksniams ir gofravimo popierius

0,889

Nepadengtas kartonas

0,863

Padengtas kartonas

0,868

Azoto rūgštis

0,876

Adipo rūgštis

0,849

Vinilchlorido monomeras (VCM)

0,842

Fenolis ir acetonas

0,870

S-PVC

0,873

E-PVC

0,834

Natrio karbonatas

0,926

Naftos produktai

0,902

Elektros lanko krosnių (ELK) anglies plienas

0,798

ELK aukštos kokybės plienas

0,802

Geležies liejimas

0,772

Mineralinė vata

0,851

Gipso plokštė

0,843

Suodžiai

0,865

Amoniakas

0,888

Krekingas vandens garais

0,872

Aromatiniai angliavandeniliai

0,902

Stirenas

0,879

Vandenilis

0,902

Sintezės dujos

0,902

Etilenoksidas ir (arba) etilenglikoliai

0,840

---

| 7.9.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 240/27 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 240/27

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2013 m. rugsėjo 5 d.

dėl nacionalinių įgyvendinimo priemonių, susijusių su nemokamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų suteikimu pereinamuoju laikotarpiu laikantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/87/EB 11 straipsnio 3 dalies

(pranešta dokumentu Nr. C(2013) 5666)

(Tekstas svarbus EEE)

(2013/448/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB, nustatančią šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Bendrijoje ir iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 96/61/EB (1), ypač į jos 10a ir 11 straipsnius,

kadangi:

| (1) | nuo 2013 m. įvesta taisyklė, kad apyvartiniai taršos leidimai pagal Sąjungos šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą įrenginių operatoriams parduodami aukcionuose. Tačiau reikalavimus atitinkantys operatoriai 2013–2020 m. vis dar gaus nemokamų leidimų. Kiekvienam tokiam operatoriui suteikiamų leidimų skaičius nustatomas pagal suderintas Sąjungos taisykles, nustatytas Direktyvoje 2003/87/EB ir Komisijos sprendime 2011/278/ES (2); |
| --- | --- |

(1)

nuo 2013 m. įvesta taisyklė, kad apyvartiniai taršos leidimai pagal Sąjungos šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą įrenginių operatoriams parduodami aukcionuose. Tačiau reikalavimus atitinkantys operatoriai 2013–2020 m. vis dar gaus nemokamų leidimų. Kiekvienam tokiam operatoriui suteikiamų leidimų skaičius nustatomas pagal suderintas Sąjungos taisykles, nustatytas Direktyvoje 2003/87/EB ir Komisijos sprendime 2011/278/ES (2);

| (2) | valstybių narių pareikalauta iki 2011 m. rugsėjo 30 d. Komisijai pateikti nacionalines įgyvendinimo priemones (NĮP), kuriose be kitos privalomos informacijos būtų pateiktas jų teritorijoje esančių įrenginių, kuriems taikoma Direktyva 2003/87/EB, sąrašas ir preliminarus nemokamų leidimų, numatytų suteikti 2013–2020 m. skaičius, apskaičiuotas pagal suderintas Sąjungos taisykles; |
| --- | --- |

(2)

valstybių narių pareikalauta iki 2011 m. rugsėjo 30 d. Komisijai pateikti nacionalines įgyvendinimo priemones (NĮP), kuriose be kitos privalomos informacijos būtų pateiktas jų teritorijoje esančių įrenginių, kuriems taikoma Direktyva 2003/87/EB, sąrašas ir preliminarus nemokamų leidimų, numatytų suteikti 2013–2020 m. skaičius, apskaičiuotas pagal suderintas Sąjungos taisykles;

| (3) | Akto dėl Kroatijos Respublikos stojimo sąlygų ir Europos Sąjungos sutarties, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo bei Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties pritaikomųjų pataisų (3) 18 straipsnyje numatyta Kroatijai taikyti to akto V priede nustatytas pereinamojo laikotarpio priemones. Pagal to V priedo 10 punktą Kroatijos reikalaujama užtikrinti, kad operatoriai laikytųsi Direktyvos 2003/87/EB nuostatų visus 2013 m. Reikalavimus atitinkančių įrenginių operatoriai visus 2013 m. gauna nemokamus leidimus, kad galėtų visapusiškai įgyvendinti ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos reikalavimus ir joje nustatytus kasmetinės stebėsenos, ataskaitų teikimo bei išmetamo ŠESD kiekio tikrinimo ir leidimų grąžinimo principus; atitinkamai, Kroatija pagal Direktyvos 2003/87/EB 11 straipsnio 1 dalį ir Sprendimo 2011/278/ES 15 straipsnio 1 dalį Komsijai pateikė NĮP; |
| --- | --- |

(3)

Akto dėl Kroatijos Respublikos stojimo sąlygų ir Europos Sąjungos sutarties, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo bei Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties pritaikomųjų pataisų (3) 18 straipsnyje numatyta Kroatijai taikyti to akto V priede nustatytas pereinamojo laikotarpio priemones. Pagal to V priedo 10 punktą Kroatijos reikalaujama užtikrinti, kad operatoriai laikytųsi Direktyvos 2003/87/EB nuostatų visus 2013 m. Reikalavimus atitinkančių įrenginių operatoriai visus 2013 m. gauna nemokamus leidimus, kad galėtų visapusiškai įgyvendinti ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos reikalavimus ir joje nustatytus kasmetinės stebėsenos, ataskaitų teikimo bei išmetamo ŠESD kiekio tikrinimo ir leidimų grąžinimo principus; atitinkamai, Kroatija pagal Direktyvos 2003/87/EB 11 straipsnio 1 dalį ir Sprendimo 2011/278/ES 15 straipsnio 1 dalį Komsijai pateikė NĮP;

| (4) | siekdama užtikrinti duomenų kokybę ir palyginamumą Komisija parengė elektroninį NĮP pateikimo šabloną. Visos valstybės narės tokiu arba panašiu formatu pateikė įrenginių sąrašą, lentelę su visais reikiamais kiekvieno įrenginio duomenimis ir taikyto metodo ataskaitą, kurioje apibūdintas valstybių institucijų narių vykdytas duomenų rinkimo procesas; |
| --- | --- |

(4)

siekdama užtikrinti duomenų kokybę ir palyginamumą Komisija parengė elektroninį NĮP pateikimo šabloną. Visos valstybės narės tokiu arba panašiu formatu pateikė įrenginių sąrašą, lentelę su visais reikiamais kiekvieno įrenginio duomenimis ir taikyto metodo ataskaitą, kurioje apibūdintas valstybių institucijų narių vykdytas duomenų rinkimo procesas;

| (5) | kadangi pateikta labai įvairios informacijos ir duomenų, Komisija pirmiausia išnagrinėjo NĮP išsamumą. Pastebėjusi, kad trūksta duomenų, ji atitinkamų valstybių narių prašė daugiau informacijos. Atsiliepdamos į šiuos prašymus, atitinkamos institucijos pateikė papildomos reikiamos informacijos NĮP spragoms užpildyti; |
| --- | --- |

(5)

kadangi pateikta labai įvairios informacijos ir duomenų, Komisija pirmiausia išnagrinėjo NĮP išsamumą. Pastebėjusi, kad trūksta duomenų, ji atitinkamų valstybių narių prašė daugiau informacijos. Atsiliepdamos į šiuos prašymus, atitinkamos institucijos pateikė papildomos reikiamos informacijos NĮP spragoms užpildyti;

| (6) | tada NĮP, įskaitant preliminarius bendrus metinius apyvartinių taršos leidimų, numatytų paskirstyti 2013–2020 m., skaičius, įvertintos pagal Direktyvoje 2003/87/EB, konkrečiai 10a straipsnyje, ir Sprendime 2011/278/ES nustatytus kriterijus, atsižvelgiant į valstybėms narėms skirtus Komisijos rekomendacinius dokumentus, 2011 m. balandžio 14 d. patvirtintus Klimato kaitos komiteto. Atitinkamais atvejais atsižvelgta į Direktyvos 2003/87/EB I priedo aiškinimo rekomendacijas; |
| --- | --- |

(6)

tada NĮP, įskaitant preliminarius bendrus metinius apyvartinių taršos leidimų, numatytų paskirstyti 2013–2020 m., skaičius, įvertintos pagal Direktyvoje 2003/87/EB, konkrečiai 10a straipsnyje, ir Sprendime 2011/278/ES nustatytus kriterijus, atsižvelgiant į valstybėms narėms skirtus Komisijos rekomendacinius dokumentus, 2011 m. balandžio 14 d. patvirtintus Klimato kaitos komiteto. Atitinkamais atvejais atsižvelgta į Direktyvos 2003/87/EB I priedo aiškinimo rekomendacijas;

| (7) | Komisija atliko išsamų kiekvienos valstybės narės NĮP atitikties reikalavimams įvertinimą. Jį atlikdama Komisija išanalizavo pačių duomenų nuoseklumą ir jų atitiktį suderintoms leidimų suteikimo taisyklėms. Pirmiausia ji išnagrinėjo įrenginių atitiktį nemokamų leidimų suteikimo reikalavimams, įrenginių padalijimą į įrenginio technologinio proceso dalis ir jų ribų nustatymą. Tada Komisija išanalizavo tinkamai nustatytų santykinių taršos rodiklių verčių taikymą atitinkamoms įrenginio technologinio proceso dalims. Kadangi Sprendime 2011/278/ES iš principo kiekvienam produktui nustatytas vienas santykinis taršos rodiklis, taikomas su produkto santykiniu taršos rodikliu susijusiai įrenginio technologinio proceso daliai, Komisija ypatingą dėmesį kreipė į santykinių taršos rodiklių verčių taikymą galutiniam produktui, pagamintam atsižvelgiant į Sprendimo 2011/278/ES I priede nustatytą produkto apibrėžtį ir sistemos ribas. Be to, kadangi tai turi didelės svarbos suteikiant leidimus, Komisija išsamiai analizavo įrenginių ankstesnių veiklos lygių apskaičiavimą, didelius pajėgumų pokyčius baziniu laikotarpiu ir tuos atvejus, kai įrenginys veiklą pradėjo baziniu laikotarpiu, taip pat preliminaraus nemokamų apyvartinių taršos leidimų, kuriuos numatyta suteikti atsižvelgiant į kuro ir elektros energijos pakeičiamumą, anglies dioksido nutekėjimo lygį ir šilumos eksportą į privačius namų ūkius, skaičiaus apskaičiavimą. Kitos statistinės analizės ir patikimumo patikrinimai naudojant tokius rodiklius, kaip siūlomas suteikti leidimų skaičius pagal ankstesnį veiklos lygį, palyginti su santykinių taršos rodiklių vertėmis, arba ankstesnis veiklos lygis, palyginti su gamybos pajėgumu, padėjo nustatyti galimus papildomus suderintų leidimų suteikimo taisyklių taikymo pažeidimus; |
| --- | --- |

(7)

Komisija atliko išsamų kiekvienos valstybės narės NĮP atitikties reikalavimams įvertinimą. Jį atlikdama Komisija išanalizavo pačių duomenų nuoseklumą ir jų atitiktį suderintoms leidimų suteikimo taisyklėms. Pirmiausia ji išnagrinėjo įrenginių atitiktį nemokamų leidimų suteikimo reikalavimams, įrenginių padalijimą į įrenginio technologinio proceso dalis ir jų ribų nustatymą. Tada Komisija išanalizavo tinkamai nustatytų santykinių taršos rodiklių verčių taikymą atitinkamoms įrenginio technologinio proceso dalims. Kadangi Sprendime 2011/278/ES iš principo kiekvienam produktui nustatytas vienas santykinis taršos rodiklis, taikomas su produkto santykiniu taršos rodikliu susijusiai įrenginio technologinio proceso daliai, Komisija ypatingą dėmesį kreipė į santykinių taršos rodiklių verčių taikymą galutiniam produktui, pagamintam atsižvelgiant į Sprendimo 2011/278/ES I priede nustatytą produkto apibrėžtį ir sistemos ribas. Be to, kadangi tai turi didelės svarbos suteikiant leidimus, Komisija išsamiai analizavo įrenginių ankstesnių veiklos lygių apskaičiavimą, didelius pajėgumų pokyčius baziniu laikotarpiu ir tuos atvejus, kai įrenginys veiklą pradėjo baziniu laikotarpiu, taip pat preliminaraus nemokamų apyvartinių taršos leidimų, kuriuos numatyta suteikti atsižvelgiant į kuro ir elektros energijos pakeičiamumą, anglies dioksido nutekėjimo lygį ir šilumos eksportą į privačius namų ūkius, skaičiaus apskaičiavimą. Kitos statistinės analizės ir patikimumo patikrinimai naudojant tokius rodiklius, kaip siūlomas suteikti leidimų skaičius pagal ankstesnį veiklos lygį, palyginti su santykinių taršos rodiklių vertėmis, arba ankstesnis veiklos lygis, palyginti su gamybos pajėgumu, padėjo nustatyti galimus papildomus suderintų leidimų suteikimo taisyklių taikymo pažeidimus;

| (8) | to įvertinimo rezultatų pagrindu Komisija atliko išsamų įrenginių, kurių atveju nustatyti galimi suderintų leidimų suteikimo taisyklių taikymo pažeidimai, įvertinimą, pareikalaudama atitinkamos valstybės narės kompetentingų institucijų paaiškinimo; |
| --- | --- |

(8)

to įvertinimo rezultatų pagrindu Komisija atliko išsamų įrenginių, kurių atveju nustatyti galimi suderintų leidimų suteikimo taisyklių taikymo pažeidimai, įvertinimą, pareikalaudama atitinkamos valstybės narės kompetentingų institucijų paaiškinimo;

| (9) | atsižvelgdama į to atitikties įvertinimo rezultatus, Komisija pripažįsta, kad Airijos, Austrijos, Belgijos, Bulgarijos, Danijos, Estijos, Graikijos, Ispanijos, Italijos, Jungtinės Karalystės, Kipro, Kroatijos, Latvijos, Lenkijos, Lietuvos, Liuksemburgo, Maltos, Nyderlandų, Portugalijos, Prancūzijos, Rumunijos, Slovakijos, Slovėnijos, Suomijos, Švedijos ir Vengrijos NĮP atitinka Direktyvos 2003/87/EB ir Sprendimo 2011/278/ES nuostatas. Pripažinta, kad į šių valstybių NĮP įtraukti įrenginiai atitinka nemokamų leidimų suteikimo reikalavimus ir neaptikta jokių pažeidimų, susijusių su kiekvienos valstybės narės pasiūlytu preliminariu bendru metiniu nemokamų apyvartinių taršos leidimų skaičiumi; |
| --- | --- |

(9)

atsižvelgdama į to atitikties įvertinimo rezultatus, Komisija pripažįsta, kad Airijos, Austrijos, Belgijos, Bulgarijos, Danijos, Estijos, Graikijos, Ispanijos, Italijos, Jungtinės Karalystės, Kipro, Kroatijos, Latvijos, Lenkijos, Lietuvos, Liuksemburgo, Maltos, Nyderlandų, Portugalijos, Prancūzijos, Rumunijos, Slovakijos, Slovėnijos, Suomijos, Švedijos ir Vengrijos NĮP atitinka Direktyvos 2003/87/EB ir Sprendimo 2011/278/ES nuostatas. Pripažinta, kad į šių valstybių NĮP įtraukti įrenginiai atitinka nemokamų leidimų suteikimo reikalavimus ir neaptikta jokių pažeidimų, susijusių su kiekvienos valstybės narės pasiūlytu preliminariu bendru metiniu nemokamų apyvartinių taršos leidimų skaičiumi;

| (10) | tačiau remdamasi įvertinimo rezultatais Komisija mano, kad atsižvelgiant į valstybėms narėms skirtus Komisijos rekomendacinius dokumentus, 2011 m. balandžio 14 d. patvirtintus Klimato kaitos komiteto, kai kurie Vokietijos ir Čekijos pateiktų NĮP aspektai neatitinka Direktyvoje 2003/87/EB ir Sprendime 2011/278/ES nustatytų kriterijų; |
| --- | --- |

(10)

tačiau remdamasi įvertinimo rezultatais Komisija mano, kad atsižvelgiant į valstybėms narėms skirtus Komisijos rekomendacinius dokumentus, 2011 m. balandžio 14 d. patvirtintus Klimato kaitos komiteto, kai kurie Vokietijos ir Čekijos pateiktų NĮP aspektai neatitinka Direktyvoje 2003/87/EB ir Sprendime 2011/278/ES nustatytų kriterijų;

| (11) | Komisija pažymi, kad Vokietija pasiūlė septynis įrenginius, kuriems numatė suteikti padidintą nemokamų apyvartinių taršos leidimų skaičių, nes tai, jos nuomone, padėtų išvengti nereikalingų nepatogumų. Remiantis Direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnio ir Sprendimo 2011/278/ES nuostatomis, preliminarus nemokamų leidimų skaičius, pateiktinas kaip NĮP dalis, yra apskaičiuojamas laikantis suderintų Sąjungos taisyklių. Sprendime 2011/278/ES nenumatyta korekcija, kurią Vokietija norėtų padaryti remdamasi 2011 m. liepos 28 d. Vokietijos šiltnamio efektą sukeliančių išmetamųjų dujų leidimų prekybos akto (TEHG) 9 straipsnio 5 dalimi. Iki 2012 m. nemokamų apyvartinių taršos leidimų paskirstymas buvo organizuojamas nacionaliniu lygmeniu, tačiau nuo 2013 m. prasidedančiam laikotarpiui teisės aktų leidybos institucija tikslingai nustatė visapusiškai suderintas nemokamų leidimų suteikimo įtenginiams taisykles, kad visiems įrenginiams būtų taikomos vienodos sąlygos. Bet koks vienašalis preliminaraus suteikti numatytų nemokamų leidimų skaičiaus, valstybių narių apskaičiuoto remiantis Sprendimu 2011/278/ES, pakeitimas prieštarautų šiam suderintam metodui. Vokietija neįrodė, kad atitinkamiems įrenginiams suteikiamų leidimų skaičius, apskaičiuotas remiantis Sprendimu 2011/278/ES, buvo akivaizdžiai netinkamas atsižvelgiant į įgyvendintiną visapusiško leidimų suteikimo suderinimo tikslą. Vieniems įrenginiams skyrus daugiau nemokamų leidimų nei kitiems būtų iškreipta konkurencija arba kiltų grėsmė ją iškreipti ir būtų sulaukta tarptautinių pasekmių, nes visuose į Direktyvos 2003/87/EB taikymo sritį patenkančiuose sektoriuose vykdoma Sąjungos masto prekyba. Atsižvelgdama į principą, pagal kurį visiems įrenginiams ir valstybėms narėms pagal ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą taikomos vienodos sąlygos, Komisija mano, kad dėl šios priežasties tikslinga nepritarti Vokietijos NĮP nurodytiems preliminariems nemokamų leidimų, numatytų suteikti tam tikriems I priedo A punkte išvardytiems įrenginiams, skaičiams; |
| --- | --- |

(11)

Komisija pažymi, kad Vokietija pasiūlė septynis įrenginius, kuriems numatė suteikti padidintą nemokamų apyvartinių taršos leidimų skaičių, nes tai, jos nuomone, padėtų išvengti nereikalingų nepatogumų. Remiantis Direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnio ir Sprendimo 2011/278/ES nuostatomis, preliminarus nemokamų leidimų skaičius, pateiktinas kaip NĮP dalis, yra apskaičiuojamas laikantis suderintų Sąjungos taisyklių. Sprendime 2011/278/ES nenumatyta korekcija, kurią Vokietija norėtų padaryti remdamasi 2011 m. liepos 28 d. Vokietijos šiltnamio efektą sukeliančių išmetamųjų dujų leidimų prekybos akto (TEHG) 9 straipsnio 5 dalimi. Iki 2012 m. nemokamų apyvartinių taršos leidimų paskirstymas buvo organizuojamas nacionaliniu lygmeniu, tačiau nuo 2013 m. prasidedančiam laikotarpiui teisės aktų leidybos institucija tikslingai nustatė visapusiškai suderintas nemokamų leidimų suteikimo įtenginiams taisykles, kad visiems įrenginiams būtų taikomos vienodos sąlygos. Bet koks vienašalis preliminaraus suteikti numatytų nemokamų leidimų skaičiaus, valstybių narių apskaičiuoto remiantis Sprendimu 2011/278/ES, pakeitimas prieštarautų šiam suderintam metodui. Vokietija neįrodė, kad atitinkamiems įrenginiams suteikiamų leidimų skaičius, apskaičiuotas remiantis Sprendimu 2011/278/ES, buvo akivaizdžiai netinkamas atsižvelgiant į įgyvendintiną visapusiško leidimų suteikimo suderinimo tikslą. Vieniems įrenginiams skyrus daugiau nemokamų leidimų nei kitiems būtų iškreipta konkurencija arba kiltų grėsmė ją iškreipti ir būtų sulaukta tarptautinių pasekmių, nes visuose į Direktyvos 2003/87/EB taikymo sritį patenkančiuose sektoriuose vykdoma Sąjungos masto prekyba. Atsižvelgdama į principą, pagal kurį visiems įrenginiams ir valstybėms narėms pagal ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą taikomos vienodos sąlygos, Komisija mano, kad dėl šios priežasties tikslinga nepritarti Vokietijos NĮP nurodytiems preliminariems nemokamų leidimų, numatytų suteikti tam tikriems I priedo A punkte išvardytiems įrenginiams, skaičiams;

| (12) | Komisijos nuomone, Vokietijos pasiūlytos NĮP taip pat prieštarauja Sprendimui 2011/278/ES, nes santykinio taršos rodiklio taikymas išlydytam metalui šio sprendimo I priedo B punkte išvardytais atvejais neatitinka atitinkamų taisyklių. Šiuo atžvilgiu Komisija pastebėjo, kad Vokietijos NĮP nurodytais plieno gamybos procesų deguoniniuose konverteriuose atvejais ir tais atvejais, kai aukštakrosnėse išlydytas metalas nėra perdirbamas į plieną tame pačiame įrenginyje, bet eksportuojamas į kitą, aukštakrosnę metalui lydyti turinčio įrenginio operatoriui nenumatyta skirti jokių nemokamų apyvartinės taršos leidimų. Vietoj to, nemokamus leidimus numatyta skirti įrenginiui, kuriame vykdomas metalo perdirbimas į plieną; |
| --- | --- |

(12)

Komisijos nuomone, Vokietijos pasiūlytos NĮP taip pat prieštarauja Sprendimui 2011/278/ES, nes santykinio taršos rodiklio taikymas išlydytam metalui šio sprendimo I priedo B punkte išvardytais atvejais neatitinka atitinkamų taisyklių. Šiuo atžvilgiu Komisija pastebėjo, kad Vokietijos NĮP nurodytais plieno gamybos procesų deguoniniuose konverteriuose atvejais ir tais atvejais, kai aukštakrosnėse išlydytas metalas nėra perdirbamas į plieną tame pačiame įrenginyje, bet eksportuojamas į kitą, aukštakrosnę metalui lydyti turinčio įrenginio operatoriui nenumatyta skirti jokių nemokamų apyvartinės taršos leidimų. Vietoj to, nemokamus leidimus numatyta skirti įrenginiui, kuriame vykdomas metalo perdirbimas į plieną;

| (13) | Komisija pažymi, kad apyvartinių taršos leidimų suteikimo tikslais Sprendime 2011/278/ES buvo nustatyti santykiniai taršos rodikliai, atsižvelgiant į produktų apibrėžtis ir įvairiausius gamybos procesus, kurie naudojami tikrinant gamybos duomenis ir vienodai taikant produkto santykinius taršos rodiklius visoje Sąjungoje. Taikant produktų santykinius taršos rodiklius, įrenginiai padalijami į įrenginio technologinio proceso dalis; su produkto santykiniu taršos rodikliu susijusi įrenginio technologinio proceso dalis apibrėžiama kaip su produkto, kurio santykinis taršos rodiklis nustatytas Sprendimo 2011/278/ES I priede, gamyba susijusios sąnaudos, produkcija ir atitinkamas išmetamas ŠESD kiekis. Taigi santykiniai taršos rodikliai nustatomi produktams, o ne procesams. Atitinkamai, nustatytas santykinis taršos rodiklis išlydytam metalui, o produktas apibrėžtas kaip skysta, anglies prisotinta geležis tolesniam apdorojimui. Tai, kad išlydyto metalo santykinio taršos rodiklio, nustatyto Sprendimo 2011/278/ES I priede, sistemos ribos apima deguoninius konverterius, nėra priežastis valstybėms narėms nepaisyti to, kad leidimai turėtų būti suteikiami konkretaus produkto gamybai. Šią nuostatą pagrindžia ir tai, kad santykinių taršos rodiklių vertės turėtų apimti visą išmetamą tiesiogiai su gamyba susijusių šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Tačiau didžiausią išmetamą ŠESD kiekį lemia būtent geležies lydymas aukštakrosnėje, o išlydyto metalo perdirbimo į plieną deguoniniame konverteryje proceso metu išmetamas teršalų kiekis yra santykinai nedidelis. Todėl santykinio taršos rodiklio vertė būtų gerokai mažesnė, jei ji apimtų ir tuos įrenginius, į kuriuos importuojamas išlydytas metalas ir kuriuose jis perdirbamas į plieną deguoniniame konverteryje. Be to, atsižvelgiant į visą Sprendime 2011/278/ES nustatytą leidimų paskirstymo schemą ir ypač į taisykles dėl didelių pajėgumo pokyčių, Vokietijos pasiūlytas leidimų suteikimas negali būti laikomas atitinkančiu reikalavimus. Komisijos nuomone, leidimų suteikimas pagal Sprendimo 2011/278/ES 10 straipsnį negalimas, nes trūksta atitinkamos įrenginio technologinio proceso dalies, todėl įrenginiai, į kuriuos toliau apdoroti importuojamas išlydytas metalas, negali būti laikomi atitinkančiais reikalavimus nemokamiems leidimams gauti remiantis importuojamam išlydyto metalo kiekiui taikomo išlydyto metalo santykiniu taršos rodikliu. Todėl Komisija nepritaria preliminariems bendriems metiniams nemokamų leidimų, siūlomų suteikti šio sprendimo I priedo B punkte išvardytiems įrenginiams, skaičiams; |
| --- | --- |

(13)

Komisija pažymi, kad apyvartinių taršos leidimų suteikimo tikslais Sprendime 2011/278/ES buvo nustatyti santykiniai taršos rodikliai, atsižvelgiant į produktų apibrėžtis ir įvairiausius gamybos procesus, kurie naudojami tikrinant gamybos duomenis ir vienodai taikant produkto santykinius taršos rodiklius visoje Sąjungoje. Taikant produktų santykinius taršos rodiklius, įrenginiai padalijami į įrenginio technologinio proceso dalis; su produkto santykiniu taršos rodikliu susijusi įrenginio technologinio proceso dalis apibrėžiama kaip su produkto, kurio santykinis taršos rodiklis nustatytas Sprendimo 2011/278/ES I priede, gamyba susijusios sąnaudos, produkcija ir atitinkamas išmetamas ŠESD kiekis. Taigi santykiniai taršos rodikliai nustatomi produktams, o ne procesams. Atitinkamai, nustatytas santykinis taršos rodiklis išlydytam metalui, o produktas apibrėžtas kaip skysta, anglies prisotinta geležis tolesniam apdorojimui. Tai, kad išlydyto metalo santykinio taršos rodiklio, nustatyto Sprendimo 2011/278/ES I priede, sistemos ribos apima deguoninius konverterius, nėra priežastis valstybėms narėms nepaisyti to, kad leidimai turėtų būti suteikiami konkretaus produkto gamybai. Šią nuostatą pagrindžia ir tai, kad santykinių taršos rodiklių vertės turėtų apimti visą išmetamą tiesiogiai su gamyba susijusių šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Tačiau didžiausią išmetamą ŠESD kiekį lemia būtent geležies lydymas aukštakrosnėje, o išlydyto metalo perdirbimo į plieną deguoniniame konverteryje proceso metu išmetamas teršalų kiekis yra santykinai nedidelis. Todėl santykinio taršos rodiklio vertė būtų gerokai mažesnė, jei ji apimtų ir tuos įrenginius, į kuriuos importuojamas išlydytas metalas ir kuriuose jis perdirbamas į plieną deguoniniame konverteryje. Be to, atsižvelgiant į visą Sprendime 2011/278/ES nustatytą leidimų paskirstymo schemą ir ypač į taisykles dėl didelių pajėgumo pokyčių, Vokietijos pasiūlytas leidimų suteikimas negali būti laikomas atitinkančiu reikalavimus. Komisijos nuomone, leidimų suteikimas pagal Sprendimo 2011/278/ES 10 straipsnį negalimas, nes trūksta atitinkamos įrenginio technologinio proceso dalies, todėl įrenginiai, į kuriuos toliau apdoroti importuojamas išlydytas metalas, negali būti laikomi atitinkančiais reikalavimus nemokamiems leidimams gauti remiantis importuojamam išlydyto metalo kiekiui taikomo išlydyto metalo santykiniu taršos rodikliu. Todėl Komisija nepritaria preliminariems bendriems metiniams nemokamų leidimų, siūlomų suteikti šio sprendimo I priedo B punkte išvardytiems įrenginiams, skaičiams;

| (14) | dėl išlydyto metalo santykinių taršos rodiklių taikymo Čekijos pasiūlytose NĮP, Komisija pažymi, kad siūlymas suteikti leidimus C punkte nurodytam įrenginiui, kurio atpažinties Nr. CZ-existing-CZ-73-CZ-0134–11/M, neatitinka NĮP nurodytos išlydyto metalo santykinio taršos rodiklio, padauginto iš atitinkamos su produktu susijusios ankstesnio laikotarpio veiklos lygio, vertės ir todėl prieštarauja Sprendimo 2011/278/ES 10 straipsnio 2 dalies a punktui. Todėl Komisija nepritaria leidimų suteikimui šiam įrenginiui, nebent klaida bus ištaisyta. Be to, Komisija pažymi, kad siūlant suteikti leidimus C punkte nurodytam įrenginiui, kurio atpažinties Nr. CZ-existing-CZ-52-CZ-0102–05, atsižvelgta į procesus, kurie patenka į išlydyto metalo santykinio taršos rodiklio sistemos ribas. Tačiau tame įrenginyje metalas nelydomas, išlydytas metalas į jį importuojamas. Leidimų suteikimas pagal Sprendimo 2011/278/ES 10 straipsnį yra negalimas, nes įrenginyje, kurio atpažinties Nr. CZ-existing-CZ-52-CZ-0102–05, trūksta metalo lydymo funkcijos ir todėl trūksta atitinkamos su produkto santykinio taršos rodikliu susijusios technologinio proceso dalies, taigi siūlomas leidimų suteikimas neatitinka leidimų suteikimo taisyklių ir dėl jo kyla dvigubo ŠESD skaičiavimo rizika. Todėl Komisija nepritaria leidimų suteikimui šio sprendimo I priedo C punkte išvardytiems įrenginiams; |
| --- | --- |

(14)

dėl išlydyto metalo santykinių taršos rodiklių taikymo Čekijos pasiūlytose NĮP, Komisija pažymi, kad siūlymas suteikti leidimus C punkte nurodytam įrenginiui, kurio atpažinties Nr. CZ-existing-CZ-73-CZ-0134–11/M, neatitinka NĮP nurodytos išlydyto metalo santykinio taršos rodiklio, padauginto iš atitinkamos su produktu susijusios ankstesnio laikotarpio veiklos lygio, vertės ir todėl prieštarauja Sprendimo 2011/278/ES 10 straipsnio 2 dalies a punktui. Todėl Komisija nepritaria leidimų suteikimui šiam įrenginiui, nebent klaida bus ištaisyta. Be to, Komisija pažymi, kad siūlant suteikti leidimus C punkte nurodytam įrenginiui, kurio atpažinties Nr. CZ-existing-CZ-52-CZ-0102–05, atsižvelgta į procesus, kurie patenka į išlydyto metalo santykinio taršos rodiklio sistemos ribas. Tačiau tame įrenginyje metalas nelydomas, išlydytas metalas į jį importuojamas. Leidimų suteikimas pagal Sprendimo 2011/278/ES 10 straipsnį yra negalimas, nes įrenginyje, kurio atpažinties Nr. CZ-existing-CZ-52-CZ-0102–05, trūksta metalo lydymo funkcijos ir todėl trūksta atitinkamos su produkto santykinio taršos rodikliu susijusios technologinio proceso dalies, taigi siūlomas leidimų suteikimas neatitinka leidimų suteikimo taisyklių ir dėl jo kyla dvigubo ŠESD skaičiavimo rizika. Todėl Komisija nepritaria leidimų suteikimui šio sprendimo I priedo C punkte išvardytiems įrenginiams;

| (15) | Komisija pažymi, kad šio sprendimo I priedo D punkte nurodytiems įrenginiams leidimai suteikiami remiantis su proceso metu išsiskiriančiomis ŠESD susijusia įrenginio technologinio proceso dalimi, skirta cinko gamybai aukštakrosnėje ir susjusiems procesams. Šiuo atžvilgiu Komisija pažymi, kad su proceso metu išsiskiriančiomis ŠESD susijusios įrenginio technologinio proceso dalies teršalų kiekis jau įtrauktas į su produkto santykiniu taršos rodikliu susijusią įrenginio metalo lydymo technologinio proceso dalį, kurios pagrindu vienam iš įrenginių jau suteikti leidimai, todėl atitinkami ŠESD kiekiai skaičiuojami dvigubai. Su produkto santykiniu taršos rodikliu susijusi įrenginio metalo lydymo technologinio proceso dalis neabejotinai yra sąnaudos, produkcija ir atitinkamas išmetamas ŠESD kiekis, susiję su išlydyto metalo gamyba aukštakrosnėje bei visais susijusiais procesais, kaip nustatyta Sprendimo 2011/278/ES I priede, įskaitant šlako apdorojimą. Todėl Vokietijos pasiūlytos NĮP prieštarauja Sprendimo 2011/278/ES 10 straipsnio 8 daliai ir įpareigojimui vengti dvigubo ŠESD kiekio skaičiavimo, nes siūlant šiems įrenginiams suteikti leidimus kai kurie ŠESD kiekiai buvo skaičiuojami du kartus. Todėl Komisija nepritaria leidimų suteikimui šiems įrenginiams remiantis su proceso metu išsiskiriančiomis ŠESD susijusia įrenginio technologinio proceso dalimi, skirta cinko gamybai aukštakrosnėje ir susijusiems procesams; |
| --- | --- |

(15)

Komisija pažymi, kad šio sprendimo I priedo D punkte nurodytiems įrenginiams leidimai suteikiami remiantis su proceso metu išsiskiriančiomis ŠESD susijusia įrenginio technologinio proceso dalimi, skirta cinko gamybai aukštakrosnėje ir susjusiems procesams. Šiuo atžvilgiu Komisija pažymi, kad su proceso metu išsiskiriančiomis ŠESD susijusios įrenginio technologinio proceso dalies teršalų kiekis jau įtrauktas į su produkto santykiniu taršos rodikliu susijusią įrenginio metalo lydymo technologinio proceso dalį, kurios pagrindu vienam iš įrenginių jau suteikti leidimai, todėl atitinkami ŠESD kiekiai skaičiuojami dvigubai. Su produkto santykiniu taršos rodikliu susijusi įrenginio metalo lydymo technologinio proceso dalis neabejotinai yra sąnaudos, produkcija ir atitinkamas išmetamas ŠESD kiekis, susiję su išlydyto metalo gamyba aukštakrosnėje bei visais susijusiais procesais, kaip nustatyta Sprendimo 2011/278/ES I priede, įskaitant šlako apdorojimą. Todėl Vokietijos pasiūlytos NĮP prieštarauja Sprendimo 2011/278/ES 10 straipsnio 8 daliai ir įpareigojimui vengti dvigubo ŠESD kiekio skaičiavimo, nes siūlant šiems įrenginiams suteikti leidimus kai kurie ŠESD kiekiai buvo skaičiuojami du kartus. Todėl Komisija nepritaria leidimų suteikimui šiems įrenginiams remiantis su proceso metu išsiskiriančiomis ŠESD susijusia įrenginio technologinio proceso dalimi, skirta cinko gamybai aukštakrosnėje ir susijusiems procesams;

| (16) | Komisija taip pat pažymi, kad Vokietijos NĮP pateiktas įrenginių sąrašas yra neišsamus ir todėl prieštarauja Direktyvos 2003/87/EB 11 straipsnio 1 daliai. Į sąrašą neįtraukti įrenginiai, kuriuose gaminami polimerai, visų pirma S-PVC bei E-PVC, ir vinilchlorido monomeras (VCM), ir nenurodyti nemokamų apyvartinių taršos leidimų skaičiai, numatyti kiekvienam Vokietijos teritorijoje esančiam tokiam įrenginiui, kuriam taikoma minėta direktyva ir kuris nurodytas Komisijos rekomendacijos dėl Direktyvos 2003/87/EB I priedo aiškinimo, 2010 m. kovo 18 d. patvirtintos Klimato kaitos komiteto, 5.1 skirsnyje. Šiame kontekste Komisijai žinoma Vokietijos nuomonė, kad polimerų, visų pirma S-PVC bei E-PVC, ir VCM gamybai Direktyvos 2003/87/EB I priedas netaikomas. Komisijos nuomone, polimerai, įskaitant S-PVC bei E-PVC, ir VCM atitinka Direktyvos 2003/87/EB I priede pateiktą atitinkamos veiklos (didelio masto organinių cheminių medžiagų gamybos) apibrėžtį. Tokiu būdu glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir atitinkamais pramonės sektoriais buvo nustatyti atitinkami S-PVC, E-PVC ir VCM santykiniai taršos rodikliai, pateikti Sprendimo 2011/278/ES I priede; |
| --- | --- |

(16)

Komisija taip pat pažymi, kad Vokietijos NĮP pateiktas įrenginių sąrašas yra neišsamus ir todėl prieštarauja Direktyvos 2003/87/EB 11 straipsnio 1 daliai. Į sąrašą neįtraukti įrenginiai, kuriuose gaminami polimerai, visų pirma S-PVC bei E-PVC, ir vinilchlorido monomeras (VCM), ir nenurodyti nemokamų apyvartinių taršos leidimų skaičiai, numatyti kiekvienam Vokietijos teritorijoje esančiam tokiam įrenginiui, kuriam taikoma minėta direktyva ir kuris nurodytas Komisijos rekomendacijos dėl Direktyvos 2003/87/EB I priedo aiškinimo, 2010 m. kovo 18 d. patvirtintos Klimato kaitos komiteto, 5.1 skirsnyje. Šiame kontekste Komisijai žinoma Vokietijos nuomonė, kad polimerų, visų pirma S-PVC bei E-PVC, ir VCM gamybai Direktyvos 2003/87/EB I priedas netaikomas. Komisijos nuomone, polimerai, įskaitant S-PVC bei E-PVC, ir VCM atitinka Direktyvos 2003/87/EB I priede pateiktą atitinkamos veiklos (didelio masto organinių cheminių medžiagų gamybos) apibrėžtį. Tokiu būdu glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir atitinkamais pramonės sektoriais buvo nustatyti atitinkami S-PVC, E-PVC ir VCM santykiniai taršos rodikliai, pateikti Sprendimo 2011/278/ES I priede;

| (17) | Komisija pažymi, kad tai, jog Vokietijos įrenginių sąrašas yra neišsamus, turi neigiamo poveikio leidimų suteikimui remiantis su šilumos santykiniu taršos rodikliu susijusia įrenginio technologinio proceso dalimi šio sprendimo I priedo E punkte išvardytiems įrenginiams, iš kurių eksportuojama šiluma į įrenginius, kuriuose vykdoma didelio masto organinių cheminių medžiagų gamyba. Kadangi Vokietijos NĮP nurodytas nemokamų leidimų suteikimas remiantis su šilumos santykiniu rodikliu susijusia įrenginio technologinio proceso dalimi yra grindžiamas tik šilumos eksportu į įrenginius arba kitus objektus, kuriems netaikoma Direktyva 2003/87/EB, siūlant suteikti leidimus šio sprendimo I priedo E punkte nurodytiems įrenginiams atsižvelgta į šilumos eksportą į įrenginius, vykdančius veiklą, kuriai taikomas minėtos direktyvos I priedas. Todėl I priedo E punkte išvardytiems įrenginiams siūlomas leidimų suteikimas neatitinka leidimų suteikimo taisyklių. Todėl Komisija nepritaria leidimų suteikimui šio sprendimo I priedo E punkte išvardytiems įrenginiams; |
| --- | --- |

(17)

Komisija pažymi, kad tai, jog Vokietijos įrenginių sąrašas yra neišsamus, turi neigiamo poveikio leidimų suteikimui remiantis su šilumos santykiniu taršos rodikliu susijusia įrenginio technologinio proceso dalimi šio sprendimo I priedo E punkte išvardytiems įrenginiams, iš kurių eksportuojama šiluma į įrenginius, kuriuose vykdoma didelio masto organinių cheminių medžiagų gamyba. Kadangi Vokietijos NĮP nurodytas nemokamų leidimų suteikimas remiantis su šilumos santykiniu rodikliu susijusia įrenginio technologinio proceso dalimi yra grindžiamas tik šilumos eksportu į įrenginius arba kitus objektus, kuriems netaikoma Direktyva 2003/87/EB, siūlant suteikti leidimus šio sprendimo I priedo E punkte nurodytiems įrenginiams atsižvelgta į šilumos eksportą į įrenginius, vykdančius veiklą, kuriai taikomas minėtos direktyvos I priedas. Todėl I priedo E punkte išvardytiems įrenginiams siūlomas leidimų suteikimas neatitinka leidimų suteikimo taisyklių. Todėl Komisija nepritaria leidimų suteikimui šio sprendimo I priedo E punkte išvardytiems įrenginiams;

| (18) | remdamasi Direktyvos 2003/87/EB 9 ir 9a straipsniais, Komisija Sprendimu 2010/634/ES (4) paskelbė bendrą Europos Sąjungos apyvartinių taršos leidimų skaičių 2013–2020 m. laikotarpiui. Šiuo atžvilgiu skaičius, į kurį atsižvelgta pagal Direktyvos 2003/87/EB 9 straipsnį, yra grindžiamas bendrais leidimų, valstybių narių išduotų pagal Komisijos sprendimus dėl jų 2008–2012 m. nacionalinių paskirstymo planų, skaičiais. Tačiau pasibaigus 2008–2012 m. prekybos laikotarpiui, Komisija gavo daugiau informacijos ir tikslesnių duomenų, visų pirma susijusių su leidimų, išduotų naujiems dalyviams iš jiems skirto valstybių narių rezervo, skaičiumi ir su leidimų, pagal Komisijos sprendimo 2006/780/EB (5) 3 straipsnį valstybių narių atidėtų bendro įgyvendinimo projektams, panaudojimu. Be to, pagal Direktyvos 2003/87/EB 9a straipsnį ir ypač jo 1 ir 4 dalis koreguojant viso Sąjungos apyvartinių taršos leidimų skaičių reikėtų atsižvelgti į naujausius su šiltnamio efektą sukeliančių dujų įtakos visuotiniam atšilimui potencialu susjusius mokslinius duomenis, Komisijos sprendimus C(2011)3798 ir C(2012)497, kuriais patvirtinamas Italijos ir Jungtinės Karalystės numatytas papildomų ŠESD kiekių ir veiklos įtraukimas pagal Direktyvos 2003/87/EB 24 straipsnį, ir Vokietijos, Jungtinės Karalystės, Prancūzijos, Nyderlandų, Ispanijos, Slovėnijos ir Italijos numatytą nedidelio ŠESD kiekio įrenginių neįtraukimą į Sąjungos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą pagal minėtos Direktyvos 2003/87/EB 27 straipsnį; |
| --- | --- |

(18)

remdamasi Direktyvos 2003/87/EB 9 ir 9a straipsniais, Komisija Sprendimu 2010/634/ES (4) paskelbė bendrą Europos Sąjungos apyvartinių taršos leidimų skaičių 2013–2020 m. laikotarpiui. Šiuo atžvilgiu skaičius, į kurį atsižvelgta pagal Direktyvos 2003/87/EB 9 straipsnį, yra grindžiamas bendrais leidimų, valstybių narių išduotų pagal Komisijos sprendimus dėl jų 2008–2012 m. nacionalinių paskirstymo planų, skaičiais. Tačiau pasibaigus 2008–2012 m. prekybos laikotarpiui, Komisija gavo daugiau informacijos ir tikslesnių duomenų, visų pirma susijusių su leidimų, išduotų naujiems dalyviams iš jiems skirto valstybių narių rezervo, skaičiumi ir su leidimų, pagal Komisijos sprendimo 2006/780/EB (5) 3 straipsnį valstybių narių atidėtų bendro įgyvendinimo projektams, panaudojimu. Be to, pagal Direktyvos 2003/87/EB 9a straipsnį ir ypač jo 1 ir 4 dalis koreguojant viso Sąjungos apyvartinių taršos leidimų skaičių reikėtų atsižvelgti į naujausius su šiltnamio efektą sukeliančių dujų įtakos visuotiniam atšilimui potencialu susjusius mokslinius duomenis, Komisijos sprendimus C(2011)3798 ir C(2012)497, kuriais patvirtinamas Italijos ir Jungtinės Karalystės numatytas papildomų ŠESD kiekių ir veiklos įtraukimas pagal Direktyvos 2003/87/EB 24 straipsnį, ir Vokietijos, Jungtinės Karalystės, Prancūzijos, Nyderlandų, Ispanijos, Slovėnijos ir Italijos numatytą nedidelio ŠESD kiekio įrenginių neįtraukimą į Sąjungos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą pagal minėtos Direktyvos 2003/87/EB 27 straipsnį;

| (19) | be to, nustatant absoliutų Sąjungos leidimų skaičių reikėtų atsižvelgti į Kroatijos įstojimą į Europos Sąjungą, o taip pat ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos išplėtimą į EEE narėmis esančias ELPA valstybes. Remiantis Akto dėl Kroatijos Respublikos stojimo sąlygų ir Europos Sąjungos sutarties, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo bei Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties pritaikomųjų pataisų III priedo 8 punktu, kiekis, į kurį atsižvelgiama pagal Direktyvos 2003/87/EB 9 straipsnį, įstojus Kroatijai, bus padidintas leidimų, kuriuos Kroatija parduoda aukcione pagal minėtos direktyvos 10 straipsnio 1 dalį, kiekiu. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 152/2012 (6) į Europos ekonominės erdvės (EEE) susitarimą įtraukus Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/29/EB (7) ir Sprendimą 2011/278/ES su pakeitimais, padarytais Komisijos sprendimu 2011/745/ES (8), padidės Direktyvos 2003/87/EB 9 ir 9a straipsniuose nurodytas bendras ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos leidimų skaičius. Todėl būtina apsižvelgti į atitinkamus EEE narėmis esančių ELPA valstybių pateiktus skaičius, nurodytus tos į EEE susitarimą įtrauktos direktyvos priedėlio A dalyje; |
| --- | --- |

(19)

be to, nustatant absoliutų Sąjungos leidimų skaičių reikėtų atsižvelgti į Kroatijos įstojimą į Europos Sąjungą, o taip pat ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos išplėtimą į EEE narėmis esančias ELPA valstybes. Remiantis Akto dėl Kroatijos Respublikos stojimo sąlygų ir Europos Sąjungos sutarties, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo bei Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties pritaikomųjų pataisų III priedo 8 punktu, kiekis, į kurį atsižvelgiama pagal Direktyvos 2003/87/EB 9 straipsnį, įstojus Kroatijai, bus padidintas leidimų, kuriuos Kroatija parduoda aukcione pagal minėtos direktyvos 10 straipsnio 1 dalį, kiekiu. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 152/2012 (6) į Europos ekonominės erdvės (EEE) susitarimą įtraukus Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/29/EB (7) ir Sprendimą 2011/278/ES su pakeitimais, padarytais Komisijos sprendimu 2011/745/ES (8), padidės Direktyvos 2003/87/EB 9 ir 9a straipsniuose nurodytas bendras ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos leidimų skaičius. Todėl būtina apsižvelgti į atitinkamus EEE narėmis esančių ELPA valstybių pateiktus skaičius, nurodytus tos į EEE susitarimą įtrauktos direktyvos priedėlio A dalyje;

| (20) | todėl Sprendimas 2010/634/ES turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(20)

todėl Sprendimas 2010/634/ES turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (21) | 2014 m. ir kiekvienais paskesniais metais bendras 2013 metams pagal Direktyvos 2003/87/EB 9 ir 9a straipsnius nustatytas leidimų skaičius mažėja pagal nuo 2010 m. taikomą 1,74 % linijinį koeficientą, t. y. 38 264 246 leidimų; |
| --- | --- |

(21)

2014 m. ir kiekvienais paskesniais metais bendras 2013 metams pagal Direktyvos 2003/87/EB 9 ir 9a straipsnius nustatytas leidimų skaičius mažėja pagal nuo 2010 m. taikomą 1,74 % linijinį koeficientą, t. y. 38 264 246 leidimų;

| (22) | Direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnio 5 dalyje nustatomos didžiausio metinio apyvartinių taršos leidimų skaičiaus, pagal kurį apskaičiuojamas nemokamų leidimų, suteikiamų įrenginiams, kuriems netaikomas minėtos direktyvos 10a straipsnio 3 dalis, skaičius, ribos. Šias ribas sudaro du Direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnio 5 dalies a ir b punktuose nurodyti elementai – juos abu nustatė Komisija, remdamasi pagal minėtos direktyvos 9 ir 9a straipsnius nustatytais skaičiais, viešai prieinamais Sąjungos registro duomenimis ir valstybių narių pateikta informacija, visų pirma susijusia su ŠESD kiekio, išmetamo iš elektros gamybos įrenginių ir kitų įrenginių, kurie neatitinka minėtos direktyvos 10a straipsnio 3 dalyje nurodytų nemokamų leidimų suteikimo reikalavimų, dalimi, ir patikrintais ŠESD kiekiais, 2005–2007 m. išmestais iš įrenginių, kurie į ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą įtraukti tik nuo 2013 m., jei įmanoma, atsižvelgdama į naujausius su šiltnamio efektą sukeliančių dujų įtakos visuotiniam atšilimui potencialu susijusius mokslinius duomenis; |
| --- | --- |

(22)

Direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnio 5 dalyje nustatomos didžiausio metinio apyvartinių taršos leidimų skaičiaus, pagal kurį apskaičiuojamas nemokamų leidimų, suteikiamų įrenginiams, kuriems netaikomas minėtos direktyvos 10a straipsnio 3 dalis, skaičius, ribos. Šias ribas sudaro du Direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnio 5 dalies a ir b punktuose nurodyti elementai – juos abu nustatė Komisija, remdamasi pagal minėtos direktyvos 9 ir 9a straipsnius nustatytais skaičiais, viešai prieinamais Sąjungos registro duomenimis ir valstybių narių pateikta informacija, visų pirma susijusia su ŠESD kiekio, išmetamo iš elektros gamybos įrenginių ir kitų įrenginių, kurie neatitinka minėtos direktyvos 10a straipsnio 3 dalyje nurodytų nemokamų leidimų suteikimo reikalavimų, dalimi, ir patikrintais ŠESD kiekiais, 2005–2007 m. išmestais iš įrenginių, kurie į ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą įtraukti tik nuo 2013 m., jei įmanoma, atsižvelgdama į naujausius su šiltnamio efektą sukeliančių dujų įtakos visuotiniam atšilimui potencialu susijusius mokslinius duomenis;

| (23) | Direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnio 5 dalyje nustatyta riba negali būti viršyta ir tai užtikrinama taikant įvairiems sektoriams taikomą pataisos koeficientą, kuriuo, jei būtina, sumažinamas nemokamų leidimų skaičius visiems įrenginiams, atitinkantiems nemokamų leidimų suteikimo visiems vienodomis sąlygomis, reikalavimus. Kai valstybės narės, remdamosi preliminariais suteikti numatytų leidimų skaičiais ir šiuo sprendimu, nustato galutinius įrenginiams numatytų suteikti leidimų skaičius, jos atsižvelgia į šį koeficientą. Sprendimo 2011/278/ES 15 straipsnio 3 dalyje Komisijos reikalaujama nustatyti įvairiems sektoriams taikomą pataisos koeficientą palyginant valstybių narių pateiktų preliminarių bendrų metinių nemokamų leidimų skaičių sumą su Direktyvos 2003/278/EB 10a straipsnio 5 dalyje nustatyta riba minėtame straipsnyje nustatytu būdu; |
| --- | --- |

(23)

Direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnio 5 dalyje nustatyta riba negali būti viršyta ir tai užtikrinama taikant įvairiems sektoriams taikomą pataisos koeficientą, kuriuo, jei būtina, sumažinamas nemokamų leidimų skaičius visiems įrenginiams, atitinkantiems nemokamų leidimų suteikimo visiems vienodomis sąlygomis, reikalavimus. Kai valstybės narės, remdamosi preliminariais suteikti numatytų leidimų skaičiais ir šiuo sprendimu, nustato galutinius įrenginiams numatytų suteikti leidimų skaičius, jos atsižvelgia į šį koeficientą. Sprendimo 2011/278/ES 15 straipsnio 3 dalyje Komisijos reikalaujama nustatyti įvairiems sektoriams taikomą pataisos koeficientą palyginant valstybių narių pateiktų preliminarių bendrų metinių nemokamų leidimų skaičių sumą su Direktyvos 2003/278/EB 10a straipsnio 5 dalyje nustatyta riba minėtame straipsnyje nustatytu būdu;

| (24) | EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 152/2012 į Europos ekonominės erdvės (EEE) susitarimą įtraukus Direktyvą 2009/29/EB, Direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnio 5 dalyje nustatyta riba, suderintos leidimų suteikimo taisyklės ir įvairiems sektoriams taikomas pataisos koeficientas turi būti taikomi EEE narėmis esančiose ELPA valstybėse. Todėl būtina atsižvelgti į preliminarius metinius nemokamų apyvartinių taršos leidimų, numatytų suteikti 2013–2020 m., skaičius, nustatytus 2013 m. liepos 10 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimais dėl Islandijos, Norvegijos ir Lichtenšteino NĮP; |
| --- | --- |

(24)

EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 152/2012 į Europos ekonominės erdvės (EEE) susitarimą įtraukus Direktyvą 2009/29/EB, Direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnio 5 dalyje nustatyta riba, suderintos leidimų suteikimo taisyklės ir įvairiems sektoriams taikomas pataisos koeficientas turi būti taikomi EEE narėmis esančiose ELPA valstybėse. Todėl būtina atsižvelgti į preliminarius metinius nemokamų apyvartinių taršos leidimų, numatytų suteikti 2013–2020 m., skaičius, nustatytus 2013 m. liepos 10 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimais dėl Islandijos, Norvegijos ir Lichtenšteino NĮP;

| (25) | Direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnio 5 dalyje nustatyta riba yra 809 315 756 leidimų 2013 m. Siekdama nustatyti šią ribą, Komisija visų pirma iš valstybių narių ir EEE narėmis esančių ELPA valstybių surinko informaciją apie tai, ar įrenginiai priskiriami prie elektros energijos gamybos ar kitų įrenginių, kuriems taikoma Direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnio 3 dalis. Tada Komisija nustatė, kokia ŠESD kiekio dalis 2005–2007 m. buvo išmesta iš įrenginių, kuriems ta nuostata netaikoma, bet kurie buvo įtraukti į ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą 2008–2012 m. Tada Komisija šią 34,78289436 % dalį panaudojo kiekiui, nustatomam pagal Direktyvos 2003/87/EB 9 straipsnį, apskaičiuoti (1 976 784 044 leidimų). Po to prie gauto rezultato Komisija pridėjo 121 733 050 leidimų skaičių, grindžiamą patikrintų metinių 2005–2007 m. iš atitinkamų įrenginių išmestų ŠESD kiekių vidurkiu, atsižvelgdama į nuo 2013 m. pakitusią ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos taikymo apimtį. Viršutinei ribai pakoreguoti Komisija naudojo valstybių narių ir EEE narėmis esančių ELPA valstybių pateiktą informaciją. Jei patikrintų metinių 2005–2007 m. išmestų ŠESD kiekių duomenų gauta nebuvo, Komisija kiek įmanoma ekstrapoliavo atitinkamus patikrintus metinius vėlesniais metais išmestus ŠESD kiekius, taikydama 1,74 % koeficientą atvirkštine tvarka. Dėl šiuo tikslu naudotos informacijos ir duomenų Komisija konsultavosi su valstybių narių institucijomis ir gavo jų patvirtinimą. Direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnio 5 dalyje nustatytą ribą palyginus su preliminarių metinių nemokamų leidimų skaičių suma, netaikant Sprendimo 2011/278/ES VI priede nurodytų faktorių, gaunamas metinis įvairiems sektoriams taikomas pataisos koeficientas, pateiktas šio sprendimo II priede; |
| --- | --- |

(25)

Direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnio 5 dalyje nustatyta riba yra 809 315 756 leidimų 2013 m. Siekdama nustatyti šią ribą, Komisija visų pirma iš valstybių narių ir EEE narėmis esančių ELPA valstybių surinko informaciją apie tai, ar įrenginiai priskiriami prie elektros energijos gamybos ar kitų įrenginių, kuriems taikoma Direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnio 3 dalis. Tada Komisija nustatė, kokia ŠESD kiekio dalis 2005–2007 m. buvo išmesta iš įrenginių, kuriems ta nuostata netaikoma, bet kurie buvo įtraukti į ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą 2008–2012 m. Tada Komisija šią 34,78289436 % dalį panaudojo kiekiui, nustatomam pagal Direktyvos 2003/87/EB 9 straipsnį, apskaičiuoti (1 976 784 044 leidimų). Po to prie gauto rezultato Komisija pridėjo 121 733 050 leidimų skaičių, grindžiamą patikrintų metinių 2005–2007 m. iš atitinkamų įrenginių išmestų ŠESD kiekių vidurkiu, atsižvelgdama į nuo 2013 m. pakitusią ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos taikymo apimtį. Viršutinei ribai pakoreguoti Komisija naudojo valstybių narių ir EEE narėmis esančių ELPA valstybių pateiktą informaciją. Jei patikrintų metinių 2005–2007 m. išmestų ŠESD kiekių duomenų gauta nebuvo, Komisija kiek įmanoma ekstrapoliavo atitinkamus patikrintus metinius vėlesniais metais išmestus ŠESD kiekius, taikydama 1,74 % koeficientą atvirkštine tvarka. Dėl šiuo tikslu naudotos informacijos ir duomenų Komisija konsultavosi su valstybių narių institucijomis ir gavo jų patvirtinimą. Direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnio 5 dalyje nustatytą ribą palyginus su preliminarių metinių nemokamų leidimų skaičių suma, netaikant Sprendimo 2011/278/ES VI priede nurodytų faktorių, gaunamas metinis įvairiems sektoriams taikomas pataisos koeficientas, pateiktas šio sprendimo II priede;

| (26) | kadangi įgyvendinus šį sprendimą galima geresnė paskirstyti numatytų nemokamų leidimų skaičių apžvalga, Komisija gali geriau numatyti pagal Direktyvos 2003/87/EB 10 straipsnio 1 dalį aukcionuose parduosimų leidimų skaičių. Atsižvelgdama į Direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnio 5 dalyje nustatytą ribą, pagal 10a straipsnio 4 dalį už šilumos gamybą suteikiamų leidimų skaičius, pateiktus lentelėje, ir naujų dalyvių rezervo dydį, Komisija numato, kad 2013–2020 m. aukcione bus parduota 8 176 193 157 leidimų; |
| --- | --- |

(26)

kadangi įgyvendinus šį sprendimą galima geresnė paskirstyti numatytų nemokamų leidimų skaičių apžvalga, Komisija gali geriau numatyti pagal Direktyvos 2003/87/EB 10 straipsnio 1 dalį aukcionuose parduosimų leidimų skaičių. Atsižvelgdama į Direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnio 5 dalyje nustatytą ribą, pagal 10a straipsnio 4 dalį už šilumos gamybą suteikiamų leidimų skaičius, pateiktus lentelėje, ir naujų dalyvių rezervo dydį, Komisija numato, kad 2013–2020 m. aukcione bus parduota 8 176 193 157 leidimų;

| (27) | lentelėje pateikiami metiniai pagal Direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnio 4 dalį už šilumos gamybą suteikiamų leidimų skaičiai:






  Metai | Pagal Direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnio 4 dalį suteikiamų nemokamų leidimų skaičius |
| --- | --- | --- |
| 2013 | 104 326 872 |
| 2014 | 93 819 860 |
| 2015 | 84 216 053 |
| 2016 | 75 513 746 |
| 2017 | 67 735 206 |
| 2018 | 60 673 411 |
| 2019 | 54 076 655 |
| 2020 | 47 798 754 |

(27)

lentelėje pateikiami metiniai pagal Direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnio 4 dalį už šilumos gamybą suteikiamų leidimų skaičiai:

Metai

Pagal Direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnio 4 dalį suteikiamų nemokamų leidimų skaičius

2013

104 326 872

2014

93 819 860

2015

84 216 053

2016

75 513 746

2017

67 735 206

2018

60 673 411

2019

54 076 655

2020

47 798 754

| (28) | valstybės narės, remdamosi NĮP, įvairiems sektoriams taikomu pataisos koeficientu ir linijiniu koeficientu, turėtų nustatyti galutinius metinius nemokamų apyvartinių taršos leidimų, paskirstomų kasmet 2013–2020 m. laikotarpiu, skaičius. Galutinį metinį nemokamų apyvartinių taršos leidimų skaičių valstybės narės turėtų nustatyti pagal šį sprendimą, Direktyvą 2003/87/EB, Sprendimą 2011/278/ES ir kitas atitinkamas Sąjungos teisės nuostatas. EEE narėmis esančios ELPA valstybės taip pat pagal Sprendimo 2011/278/ES 10 straipsnio 9 dalį turėtų nustatyti galutinius metinius nemokamų apyvartinių taršos leidimų, paskirstomų kasmet 2013–2020 m. laikotarpiu, skaičius, remdamosi savo NĮP, įvairiems sektoriams taikomu pataisos koeficientu ir linijiniu koeficientu; |
| --- | --- |

(28)

valstybės narės, remdamosi NĮP, įvairiems sektoriams taikomu pataisos koeficientu ir linijiniu koeficientu, turėtų nustatyti galutinius metinius nemokamų apyvartinių taršos leidimų, paskirstomų kasmet 2013–2020 m. laikotarpiu, skaičius. Galutinį metinį nemokamų apyvartinių taršos leidimų skaičių valstybės narės turėtų nustatyti pagal šį sprendimą, Direktyvą 2003/87/EB, Sprendimą 2011/278/ES ir kitas atitinkamas Sąjungos teisės nuostatas. EEE narėmis esančios ELPA valstybės taip pat pagal Sprendimo 2011/278/ES 10 straipsnio 9 dalį turėtų nustatyti galutinius metinius nemokamų apyvartinių taršos leidimų, paskirstomų kasmet 2013–2020 m. laikotarpiu, skaičius, remdamosi savo NĮP, įvairiems sektoriams taikomu pataisos koeficientu ir linijiniu koeficientu;

| (29) | Komisija mano, kad nemokamų leidimų suteikimas į ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą įtrauktiems įrenginiams remiantis suderintomis Sąjungos taisyklėmis nelems įrenginių atrankinio ekonominio pranašumo, nekels konkurencijos iškreipimo rizikos ir neturės poveikio Sąjungos vidaus prekybai. Valstybės narės pagal Sąjungos teisę įpareigojamos suteikti leidimus nemokamai ir negali nuspręsti atitinkamą leidimų skaičių parduoti aukcione. Todėl valstybių narių sprendimai dėl nemokamų leidimų suteikimo negali būti laikomi valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 ir 108 straipsniuose, |
| --- | --- |

(29)

Komisija mano, kad nemokamų leidimų suteikimas į ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą įtrauktiems įrenginiams remiantis suderintomis Sąjungos taisyklėmis nelems įrenginių atrankinio ekonominio pranašumo, nekels konkurencijos iškreipimo rizikos ir neturės poveikio Sąjungos vidaus prekybai. Valstybės narės pagal Sąjungos teisę įpareigojamos suteikti leidimus nemokamai ir negali nuspręsti atitinkamą leidimų skaičių parduoti aukcione. Todėl valstybių narių sprendimai dėl nemokamų leidimų suteikimo negali būti laikomi valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 ir 108 straipsniuose,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

I   SKYRIUS

NACIONALINĖS ĮGYVENDINIMO PRIEMONĖS

1 straipsnis

1.   Šio sprendimo I priede išvardytų įrenginių įtraukimui į įrenginių, kuriems taikoma Direktyva 2003/87/EB, sąrašus, pateiktus Komisijai pagal minėtos direktyvos 11 straipsnio 1 dalį, ir atitinkamiems preliminariems bendriems metiniams nemokamų apyvartinių taršos leidimų, numatytų suteikti šiems įrenginiams, skaičiams nepritarta.

2.   Jei valstybė narė, prieš nustatydama pagal Sprendimo 2011/278/ES 10 straipsnio 9 dalį galutinį bendrą kiekvienų 2013–2020 m. laikotarpio metų apyvartinių taršos leidimų skaičių, preliminarius bendrus metinius leidimų, numatytų suteikti jos teritorijoje esantiems įrenginiams, įtrauktiems į 1 dalyje nurodytus sąrašus ir išvardytiems šio sprendimo I priedo A punkte, skaičius pakoreguoja taip, kad panaikinamas bet koks tame sprendime nenumatytas padidinimas, prieštaravimų neteikiama.

Jei valstybė narė, prieš nustatydama pagal Sprendimo 2011/278/ES 10 straipsnio 9 dalį galutinį bendrą kiekvienų 2013–2020 m. laikotarpio metų apyvartinių taršos leidimų skaičių, preliminarius bendrus metinius nemokamų leidimų, numatytų suteikti jos teritorijoje esantiems įrenginiams, įtrauktiems į 1 dalyje nurodytus sąrašus ir išvardytiems šio sprendimo I priedo B punkte, skaičius pakoreguoja taip, kad panaikinamas bet koks leidimų suteikimas remiantis išlydyto metalo santykiniu taršos rodikliu įrenginiams, į kuriuos toliau perdirbti importuojamas išlydytas metalas, apibrėžtas Sprendimo 2011/278/ES I priede, prieštaravimų neteikiama. Tais atvejais, kai tai lemia preliminaraus bendro metinio apyvartinių taršos leidimų, suteikiamų įrenginiui, kuriame lydomas metalas ir iš kurio jis eksportuojamas į šio sprendimo I priedo B punkte nurodytą įrenginį, skaičiaus padidėjimą, jei atitinkama valstybė narė atitinkamai pakoreguoja bendrą metinį leidimų, suteikiamų šiam įrenginiui, kuriame gaminamas ir iš kurio eksportuojamas išlydytas metalas, skaičių, prieštaravimų neteikiama.

Jei valstybė narė, prieš nustatydama pagal Sprendimo 2011/278/ES 10 straipsnio 9 dalį galutinį bendrą kiekvienų 2013–2020 m. laikotarpio metų apyvartinių taršos leidimų skaičių, preliminarius bendrus metinius nemokamų leidimų, numatytų suteikti jos teritorijoje esantiems įrenginiams, įtrauktiems į 1 dalyje nurodytus sąrašus ir išvardytiems šio sprendimo I priedo C punkte, skaičius pakoreguoja taip, kad suteikiamų leidimų skaičius atitinka Sprendimo 2011/278/ES 10 straipsnio 2 dalies a punkto nuostatas ir panaikinamas bet koks leidimų suteikimas procesų, kurie patenka į išlydyto metalo, apibrėžto minėto sprendimo I priede, santykinio taršos rodiklio sistemos ribas, pagrindu įrenginiams, kuriuose išlydytas metalas nėra gaminamas ir į kuriuos jis tik importuojamas (nes toks suteikimas lemtų dvigubą ŠESD kiekių skaičiavimą), prieštaravimų neteikiama.

Jei valstybė narė, prieš nustatydama pagal Sprendimo 2011/278/ES 10 straipsnio 9 dalį galutinį bendrą kiekvienų 2013–2020 m. laikotarpio metų apyvartinių taršos leidimų skaičių, preliminarius bendrus metinius nemokamų leidimų, numatytų suteikti jos teritorijoje esantiems įrenginiams, įtrauktiems į 1 dalyje nurodytus sąrašus ir išvardytiems šio sprendimo I priedo D punkte, skaičius pakoreguoja taip, kad panaikinamas bet koks leidimų suteikimas remiantis su proceso metu išsiskiriančiu ŠESD kiekiu susijusia įrenginio technologinio proceso dalimi, skirta cinko gamybai aukštakrosnėje ir susijusiems procesams, prieštaravimų neteikiama. Tais atvejais, kai tai lemia preliminaraus leidimų, suteikiamų su kuro arba šilumos santykiniu taršos rodikliu susijusios įrenginio technologinio proceso dalies pagrindu įrenginiui, kuriame yra aukštakrosnė ir kuris išvardytas šio sprendimo I priedo D punkte, skaičiaus padidėjimą, jei atitinkama valstybė narė atitinkamai pakoreguoja preliminarų bendrą metinį šiam įrenginiui suteikiamų leidimų skaičių, prieštaravimų neteikiama.

Jei valstybė narė, prieš nustatydama pagal Sprendimo 2011/278/ES 10 straipsnio 9 dalį galutinį bendrą kiekvienų 2013–2020 m. laikotarpio metų apyvartinių taršos leidimų skaičių, preliminarius bendrus metinius nemokamų leidimų, numatytų suteikti jos teritorijoje esantiems įrenginiams, įtrauktiems į 1 dalyje nurodytus sąrašus ir išvardytiems šio sprendimo I priedo E punkte, skaičius pakoreguoja taip, kad panaikinamas bet koks leidimų suteikimas už šilumos eksportavimą į polimerus, kaip antai S-PVC bei E-PVC, ir VCM gaminančius įrenginius, prieštaravimų neteikiama.

3.   Apie bet kokią 2 dalyje nurodytą korekciją kuo skubiau pranešama Komisijai, o valstybė narė negali pagal Sprendimo 2011/278/ES 10 straipsnio 9 dalį nustatyti galutinio bendro kiekvienais 2013–2020 m. laikotarpio metais suteikiamų leidimų skaičiaus, kol nepadarytos tinkamos korekcijos.

2 straipsnis

Nepažeidžiant 1 straipsnio, prieštaravimai neteikiami dėl įrenginių, kuriems taikoma Direktyva 2003/87/EB, sąrašų, pateiktų valstybių narių pagal Direktyvos 2003/87/EB 11 straipsnio 1 dalį, ir atitinkamų preliminarių bendrų metinių nemokamų apyvartinių taršos leidimų, suteikiamų šiems įrenginiams, skaičių.

II   SKYRIUS

BENDRAS LEIDIMŲ SKAIČIUS

3 straipsnis

Sprendimo 2010/634/ES 1 straipsnis pakeičiamas taip:

„1 straipsnis

Remiantis Direktyvos 2003/87/EB 9 ir 9a straipsniais, visas apyvartinių taršos leidimų, išduodamų nuo 2013 m., skaičius, kuris kasmet mažinamas taikant linijinį koeficientą pagal Direktyvos 2003/87/EB 9 straipsnį, yra 2 084 301 856 leidimai.“

III   SKYRIUS

ĮVAIRIEMS SEKTORIAMS TAIKOMAS PATAISOS KOEFICIENTAS

ĮVAIRIEMS SEKTORIAMS TAIKOMAS PATAISOS KOEFICIENTAS

4 straipsnis

Direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnio 5 dalyje nurodytas ir pagal Sprendimo 2011/278/ES 15 straipsnio 3 dalį nustatytas bendras įvairius sektorius apimantis pataisos koeficientas pateiktas šio sprendimo II priede.

5 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2013 m. rugsėjo 5 d.

Komisijos vardu

Connie HEDEGAARD

Komisijos narė

---

(1)  OL L 275, 2003 10 25, p. 32.

1

(2)  2011 m. balandžio 27 d. Komisijos sprendimas 2011/278/ES, kuriuo nustatomos suderinto nemokamo apyvartinių taršos leidimų suteikimo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnį pereinamojo laikotarpio Sąjungos taisyklės (OL L 130, 2011 5 17, p. 1).

2

(3)  OL L 112, 2012 4 24, p. 21.

3

(4)  2010 m. spalio 22 d. Komisijos sprendimas 2010/634/ES, kuriuo patikslinamas bendras Europos Sąjungos apyvartinių taršos leidimų, kurie 2013 m. turi būti išduoti pagal ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą, skaičius ir panaikinamas Sprendimas 2010/384/ES (OL L 279, 2010 10 23, p. 34).

4

(5)  2006 m. lapkričio 13 d. Komisijos sprendimas 2006/780/EB dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos mažinimo dvigubo skaičiavimo pagal Bendrijos emisijų leidimų sistemą vengimo, skirtas projekto veiklai pagal Kioto protokolą vadovaujantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB (OL L 316, 2006 11 16, p. 12).

5

(6)  2012 m. liepos 26 d. EEE jungtinio komiteto sprendimas Nr. 152/2012, kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo XX priedas (Aplinka) (OL L 309, 2012 11 8, p. 38).

6

(7)  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/29/EB, iš dalies keičianti Direktyvą 2003/87/EB, siekiant patobulinti ir išplėsti Bendrijos šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą (OL L 140, 2009 6 5, p. 63).

7

(8)  2011 m. lapkričio 11 d. Komisijos sprendimas 2011/745/ES, kuriuo iš dalies keičiami sprendimai 2010/2/ES ir 2011/278/ES dėl sektorių ir jų pošakių, kuriems būdinga didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika (OL L 299, 2011 11 17, p. 9).

8

---

I PRIEDAS

A   PUNKTAS

NĮP nurodyto įrenginio atpažinties Nr.

DE000000000000010

DE000000000000563

DE000000000000978

DE000000000001320

DE000000000001425

DE-new-14220–0045

DE-new-14310–1474

B   PUNKTAS

NĮP nurodyto įrenginio atpažinties Nr.

DE000000000000044

DE000000000000053

DE000000000000056

DE000000000000059

DE000000000000069

C   PUNKTAS

NĮP nurodyto įrenginio atpažinties Nr.

CZ-existing-CZ-73-CZ-0134–11/M

CZ-existing-CZ-52-CZ-0102–05

D   PUNKTAS

NĮP nurodyto įrenginio atpažinties Nr.

DE-new-14220–0045

DE000000000001320

E   PUNKTAS

NĮP nurodyto įrenginio atpažinties Nr.

DE000000000000005

DE000000000000762

DE000000000001050

DE000000000001537

DE000000000002198

---

II PRIEDAS

| Metai | Įvairiems sektoriams taikomas pataisos koeficientas |
| --- | --- |
| 2013 | 94,272151 % |
| 2014 | 92,634731 % |
| 2015 | 90,978052 % |
| 2016 | 89,304105 % |
| 2017 | 87,612124 % |
| 2018 | 85,903685 % |
| 2019 | 84,173950 % |
| 2020 | 82,438204 % |

Metai

Įvairiems sektoriams taikomas pataisos koeficientas

2013

94,272151 %

2014

92,634731 %

2015

90,978052 %

2016

89,304105 %

2017

87,612124 %

2018

85,903685 %

2019

84,173950 %

2020

82,438204 %

---

TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI

| 7.9.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 240/36 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 240/36

---

RPA IR ES MUITINIŲ BENDRADARBIAVIMO KOMITETO SPRENDIMAS Nr. 1/2013

2013 m. rugpjūčio 7 d.

dėl nuostatos, leidžiančios nukrypti nuo Rytų ir Pietų Afrikos valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių laikinojo susitarimo, nustatančio ekonominės partnerystės pagrindą, 1 protokole išdėstytų kilmės taisyklių, atsižvelgiant į ypatingą Mauricijaus padėtį, susijusią su konservuotu dryžuoju tunu

(2013/449/ES)

MUITINIŲ BENDRADARBIAVIMO KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Rytų ir Pietų Afrikos valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių laikinąjį susitarimą, nustatantį ekonominės partnerystės pagrindą, ypač į jo 1 protokolo 41 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

| (1) | nuo 2012 m. gegužės 14 d. Rytų ir Pietų Afrikos valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių laikinasis susitarimas, nustatantis ekonominės partnerystės pagrindą (1) (toliau – laikinasis ekonominės partnerystės susitarimas), laikinai taikomas Sąjungoje ir Madagaskaro Respublikoje, Mauricijaus Respublikoje, Seišelių Respublikoje bei Zimbabvės Respublikoje; |
| --- | --- |

(1)

nuo 2012 m. gegužės 14 d. Rytų ir Pietų Afrikos valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių laikinasis susitarimas, nustatantis ekonominės partnerystės pagrindą (1) (toliau – laikinasis ekonominės partnerystės susitarimas), laikinai taikomas Sąjungoje ir Madagaskaro Respublikoje, Mauricijaus Respublikoje, Seišelių Respublikoje bei Zimbabvės Respublikoje;

| (2) | laikinojo ekonominės partnerystės susitarimo 1 protokole, kuriame apibrėžiama sąvoka „produktų kilmė“ ir nustatomi administracinio bendradarbiavimo būdai, pateikiamos kilmės taisyklės, taikomos RPA valstybių kilmės produktų importui į Sąjungą; |
| --- | --- |

(2)

laikinojo ekonominės partnerystės susitarimo 1 protokole, kuriame apibrėžiama sąvoka „produktų kilmė“ ir nustatomi administracinio bendradarbiavimo būdai, pateikiamos kilmės taisyklės, taikomos RPA valstybių kilmės produktų importui į Sąjungą;

| (3) | pagal laikinojo ekonominės partnerystės susitarimo 1 protokolo 42 straipsnio 1 dalį nuo kilmės taisyklių leidžiančias nukrypti nuostatas leidžiama taikyti, jeigu jos pagrindžiamos RPA valstybių veikiančių pramonės šakų vystymosi poreikiais; |
| --- | --- |

(3)

pagal laikinojo ekonominės partnerystės susitarimo 1 protokolo 42 straipsnio 1 dalį nuo kilmės taisyklių leidžiančias nukrypti nuostatas leidžiama taikyti, jeigu jos pagrindžiamos RPA valstybių veikiančių pramonės šakų vystymosi poreikiais;

| (4) | pagal 42 straipsnio 5 dalį, kai prašymas dėl leidžiančių nukrypti nuostatų susijęs su salų valstybe, tyrimas atliekamas jai palankiomis sąlygomis, ypač atkreipiant dėmesį į priimamo sprendimo ekonominį ir socialinį poveikį užimtumui ir poreikį taikyti leidžiančią nukrypti nuostatą tam tikrą laikotarpį, atsižvelgiant į konkrečią salų valstybės padėtį ir jos sunkumus; |
| --- | --- |

(4)

pagal 42 straipsnio 5 dalį, kai prašymas dėl leidžiančių nukrypti nuostatų susijęs su salų valstybe, tyrimas atliekamas jai palankiomis sąlygomis, ypač atkreipiant dėmesį į priimamo sprendimo ekonominį ir socialinį poveikį užimtumui ir poreikį taikyti leidžiančią nukrypti nuostatą tam tikrą laikotarpį, atsižvelgiant į konkrečią salų valstybės padėtį ir jos sunkumus;

| (5) | lapkričio 29 d. RPA ir ES muitinių bendradarbiavimo komitetas pagal laikinojo ekonominės partnerystės susitarimo 1 protokolo 42 straipsnio 8 dalį leido taikyti automatiškai taikomą leidžiančią nukrypti nuostatą (2) RPA valstybėms (Mauricijui, Seišeliams ir Madagaskarui) 8 000 tonų konservuoto tuno ir 2 000 tonų tunų nugarinės; |
| --- | --- |

(5)

lapkričio 29 d. RPA ir ES muitinių bendradarbiavimo komitetas pagal laikinojo ekonominės partnerystės susitarimo 1 protokolo 42 straipsnio 8 dalį leido taikyti automatiškai taikomą leidžiančią nukrypti nuostatą (2) RPA valstybėms (Mauricijui, Seišeliams ir Madagaskarui) 8 000 tonų konservuoto tuno ir 2 000 tonų tunų nugarinės;

| (6) | be pirmiau nurodytos automatiškai taikomos leidžiančios nukrypti nuostatos, Mauricijus paprašė leisti taikyti leidžiančią nukrypti nuostatą 6 000 tonų konservuoto tuno, kurio KN kodai yra 1604 14 11, 1604 14 18 bei 1604 20 70, kuris gaminamas iš Katsuwonus pelamis (dryžasis tunas), Thunnus alalunga (ilgapelekis tunas), Thunnus albacares (gelsvauodegis tunas) bei Thunnus obesus (didžiaakis tunas) rūšių tuno ir kuris importuojamas į Sąjungą nuo 2013 m. balandžio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d. pagal laikinojo ekonominės partnerystės susitarimo 1 protokolo 42 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

(6)

be pirmiau nurodytos automatiškai taikomos leidžiančios nukrypti nuostatos, Mauricijus paprašė leisti taikyti leidžiančią nukrypti nuostatą 6 000 tonų konservuoto tuno, kurio KN kodai yra 1604 14 11, 1604 14 18 bei 1604 20 70, kuris gaminamas iš Katsuwonus pelamis (dryžasis tunas), Thunnus alalunga (ilgapelekis tunas), Thunnus albacares (gelsvauodegis tunas) bei Thunnus obesus (didžiaakis tunas) rūšių tuno ir kuris importuojamas į Sąjungą nuo 2013 m. balandžio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d. pagal laikinojo ekonominės partnerystės susitarimo 1 protokolo 42 straipsnio 1 dalį;

| (7) | Mauricijaus tuno perdirbėjai yra labai priklausomi nuo ES gaubiamaisiais tinklais pagal laikinąjį ekonominės partnerystės susitarimą žvejojamo kilmės statusą turinčio tuno. Pastaruoju metu Indijos vandenyne sužvejojamo kilmės statusą turinčio dryžojo tuno (Katsuwonus pelamis) kiekis sumažėjo, ir tai kelia sunkumų Mauricijaus perdirbėjams, kurie susiduria su didėjančia dryžojo tuno produktų paklausa Sąjungoje. Leidžiančios nukrypti nuostatos dėl gelsvauodegio tuno produktų (Thunus albacares) nėra pagrįstos, nes padidėjo Indijos vandenyne sužvejojamo kilmės statusą turinčio gelsvauodegio tuno kiekis. Todėl leidžianti nukrypti nuostata turėtų būti suteikiama tik dryžajam tunui; |
| --- | --- |

(7)

Mauricijaus tuno perdirbėjai yra labai priklausomi nuo ES gaubiamaisiais tinklais pagal laikinąjį ekonominės partnerystės susitarimą žvejojamo kilmės statusą turinčio tuno. Pastaruoju metu Indijos vandenyne sužvejojamo kilmės statusą turinčio dryžojo tuno (Katsuwonus pelamis) kiekis sumažėjo, ir tai kelia sunkumų Mauricijaus perdirbėjams, kurie susiduria su didėjančia dryžojo tuno produktų paklausa Sąjungoje. Leidžiančios nukrypti nuostatos dėl gelsvauodegio tuno produktų (Thunus albacares) nėra pagrįstos, nes padidėjo Indijos vandenyne sužvejojamo kilmės statusą turinčio gelsvauodegio tuno kiekis. Todėl leidžianti nukrypti nuostata turėtų būti suteikiama tik dryžajam tunui;

| (8) | konservuoto tuno eksportas iš Mauricijaus į Sąjungą pastoviai didėjo pastaruosius penkerius metus; |
| --- | --- |

(8)

konservuoto tuno eksportas iš Mauricijaus į Sąjungą pastoviai didėjo pastaruosius penkerius metus;

| (9) | Mauricijus naudojasi bendrąja kvota, kuri visoms RPA valstybėms (Mauricijui, Seišeliams ir Madagaskarui) suteikiama pagal automatiškai taikomą leidžiančią nukrypti nuostatą. Jeigu kitos kvota besinaudojančios RPA valstybės ją naudoja iš dalies, Mauricijus galėtų pasinaudoti ir galimu metiniu perskirstytu šių valstybių nepanaudotu kiekiu. Atsižvelgiant į dabartinį laikiną laikinojo ekonominės partnerystės susitarimo taikymą, nebuvo įmanoma tinkamai stebėti, kiek buvo naudojamasi automatiškai taikoma leidžiančia nukrypti nuostata, kad būtų galima patikrinti nepanaudoto kiekio perskirstymo tarp kvota besinaudojančių RPA valstybių modelius; |
| --- | --- |

(9)

Mauricijus naudojasi bendrąja kvota, kuri visoms RPA valstybėms (Mauricijui, Seišeliams ir Madagaskarui) suteikiama pagal automatiškai taikomą leidžiančią nukrypti nuostatą. Jeigu kitos kvota besinaudojančios RPA valstybės ją naudoja iš dalies, Mauricijus galėtų pasinaudoti ir galimu metiniu perskirstytu šių valstybių nepanaudotu kiekiu. Atsižvelgiant į dabartinį laikiną laikinojo ekonominės partnerystės susitarimo taikymą, nebuvo įmanoma tinkamai stebėti, kiek buvo naudojamasi automatiškai taikoma leidžiančia nukrypti nuostata, kad būtų galima patikrinti nepanaudoto kiekio perskirstymo tarp kvota besinaudojančių RPA valstybių modelius;

| (10) | Mauricijus gali apsirūpinti kilmės statusą turinčiu neapdorotu tunu, sužvejotu už Indijos vandenyno ribų, pagal laikinojo ekonominės partnerystės susitarimo 1 protokolo 4 ir 5 straipsnius; |
| --- | --- |

(10)

Mauricijus gali apsirūpinti kilmės statusą turinčiu neapdorotu tunu, sužvejotu už Indijos vandenyno ribų, pagal laikinojo ekonominės partnerystės susitarimo 1 protokolo 4 ir 5 straipsnius;

| (11) | RPA vykdomos Europos Sąjungos ir kitų AKR valstybių, iš kurių Mauricijus gali aprūpinti savo perdirbimo pramonę neapdorotu tunu, derybos gali artimoje ateityje suteikti alternatyvių kilmės statusą turinčio neapdoroto tuno tiekimo galimybių; |
| --- | --- |

(11)

RPA vykdomos Europos Sąjungos ir kitų AKR valstybių, iš kurių Mauricijus gali aprūpinti savo perdirbimo pramonę neapdorotu tunu, derybos gali artimoje ateityje suteikti alternatyvių kilmės statusą turinčio neapdoroto tuno tiekimo galimybių;

| (12) | todėl tinkama Mauricijui leisti taikyti leidžiančią nukrypti nuostatą 2 000 tonų konservuoto dryžojo tuno, atsižvelgiant į veikiančios pramonės šakos galimybes toliau eksportuoti į Sąjungą; |
| --- | --- |

(12)

todėl tinkama Mauricijui leisti taikyti leidžiančią nukrypti nuostatą 2 000 tonų konservuoto dryžojo tuno, atsižvelgiant į veikiančios pramonės šakos galimybes toliau eksportuoti į Sąjungą;

| (13) | galimu nepanaudoto kiekio tarp kvota besinaudojančių RPA valstybių perskirstymu ir kumuliacija, numatyta laikinajame ekonominės partnerystės susitarime, pagrindžiamas laikinas leidžiančios nukrypti nuostatos taikymas. Siekiant veiklos vykdytojams suteikti teisinio tikrumo, leidžiančią nukrypti nuostatą turėtų būti leidžiama taikyti vienus metus nuo 2013 m. balandžio 1 d.; |
| --- | --- |

(13)

galimu nepanaudoto kiekio tarp kvota besinaudojančių RPA valstybių perskirstymu ir kumuliacija, numatyta laikinajame ekonominės partnerystės susitarime, pagrindžiamas laikinas leidžiančios nukrypti nuostatos taikymas. Siekiant veiklos vykdytojams suteikti teisinio tikrumo, leidžiančią nukrypti nuostatą turėtų būti leidžiama taikyti vienus metus nuo 2013 m. balandžio 1 d.;

| (14) | siekiant pasinaudoti leidžiančia nukrypti nuostata, kilmės statuso neturinčios medžiagos, naudojamos konservuoto dryžojo tuno, kurio KN kodai yra 1604 14 11, 1604 14 18 ir 1604 20 70, gamyboje turėtų būti SS 0303 pozicijai priskiriamas šaldytas dryžasis tunas (Katsuwonus pelamis); |
| --- | --- |

(14)

siekiant pasinaudoti leidžiančia nukrypti nuostata, kilmės statuso neturinčios medžiagos, naudojamos konservuoto dryžojo tuno, kurio KN kodai yra 1604 14 11, 1604 14 18 ir 1604 20 70, gamyboje turėtų būti SS 0303 pozicijai priskiriamas šaldytas dryžasis tunas (Katsuwonus pelamis);

| (15) | 1993 m. liepos 2 d. Komisijos Reglamente (EEB) Nr. 2454/93, išdėstančiame Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas (3), nustatomos tarifinių kvotų administravimo taisyklės. Kad būtų užtikrintas veiksmingas administravimas, vykdomas glaudžiai bendradarbiaujant RPA valstybių institucijoms, Sąjungos muitinėms ir Komisijai, šios taisyklės turėtų būti taikomos mutatis mutandis pagal šiuo sprendimu leistą taikyti leidžiančią nukrypti nuostatą importuojamam kiekiui; |
| --- | --- |

(15)

1993 m. liepos 2 d. Komisijos Reglamente (EEB) Nr. 2454/93, išdėstančiame Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas (3), nustatomos tarifinių kvotų administravimo taisyklės. Kad būtų užtikrintas veiksmingas administravimas, vykdomas glaudžiai bendradarbiaujant RPA valstybių institucijoms, Sąjungos muitinėms ir Komisijai, šios taisyklės turėtų būti taikomos mutatis mutandis pagal šiuo sprendimu leistą taikyti leidžiančią nukrypti nuostatą importuojamam kiekiui;

| (16) | kad būtų galima veiksmingai stebėti, kaip taikoma leidžianti nukrypti nuostata, RPA valstybių institucijos turėtų reguliariai perduoti Komisijai išduotų judėjimo sertifikatų EUR.1 duomenis, |
| --- | --- |

(16)

kad būtų galima veiksmingai stebėti, kaip taikoma leidžianti nukrypti nuostata, RPA valstybių institucijos turėtų reguliariai perduoti Komisijai išduotų judėjimo sertifikatų EUR.1 duomenis,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Nukrypstant nuo laikinojo ekonominės partnerystės susitarimo 1 protokolo ir remiantis jo 42 straipsnio 1 ir 5 dalimis, SS 1604 pozicijai priskiriamas konservuotas dryžasis tunas, gaminamas iš kilmės statuso neturinčio SS 0303 pozicijai priskiriamo dryžojo tuno (Katsuwonus pelamis), šio sprendimo 2–5 straipsniuose nustatytomis sąlygomis laikomas Mauricijaus kilmės produktu.

2 straipsnis

1 straipsnyje numatyta leidžianti nukrypti nuostata taikoma vienus metus šio sprendimo priede nurodytam produktui ir kiekiui, deklaruojamam iš Mauricijaus išleidžiant į laisvą apyvartą Sąjungoje nuo 2013 m. balandžio 1 d. iki 2014 m. kovo 31 d.

3 straipsnis

Priede nurodytas kiekis administruojamas pagal Reglamento (EEB) Nr. 2454/93 308a, 308b ir 308c straipsnius.

4 straipsnis

Mauricijaus muitinė atlieka kiekybines 1 straipsnyje nurodytų produktų eksporto patikras.

Visuose jų išduodamuose 1 straipsnyje nurodytų produktų judėjimo sertifikatuose EUR.1 daroma nuoroda į šį sprendimą.

Iki po kiekvieno ketvirčio einančio mėnesio pabaigos Mauricijaus muitinė per Muitinių bendradarbiavimo komiteto sekretoriatą atsiunčia Komisijai produktų, kurių judėjimo sertifikatai EUR.1 išduoti pagal šį sprendimą, kiekių deklaraciją ir nurodo šių sertifikatų serijos numerius.

5 straipsnis

Pagal šį sprendimą išduotų judėjimo sertifikatų EUR.1 7 langelyje daromas vienas iš šių įrašų:

„Derogation - Decision No 1/2013 of the ESA-ES Customs Cooperation Committee of 7 August 2013“;

„Dérogation - Décision no 1/2013 du Comité de Coopération Douanière AfOA-UE du 7 août 2013“.

6 straipsnis

1.   Mauricijus ir Sąjunga imasi priemonių šiam sprendimui įgyvendinti.

2.   Jei, remdamasi objektyvia informacija, Sąjunga nustato pažeidimų, sukčiavimo ar kartotinio 4 straipsnyje nustatytų įpareigojimų nevykdymo atvejų, ji gali laikinai sustabdyti 1 straipsnyje nurodytos leidžiančios nukrypti nuostatos taikymą laikinojo ekonominės partnerystės susitarimo 22 straipsnio 5 ir 6 dalyse numatyta tvarka.

7 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Šis sprendimas taikomas nuo 2013 m. balandžio 1 d.

Priimta Briuselyje 2013 m. rugpjūčio 7 d.

RPA ir ES muitinių bendradarbiavimo komiteto vardu

Pirmininkai

Vivianne FOCK TAVE

Péter KOVÁCS

---

(1)  OL L 111, 2012 4 24, p. 2.

1

(2)  OL L 347, 2012 12 15, p. 38.

2

(3)  OL L 253, 1993 10 11, p. 1.

3

---

PRIEDAS

| Kvotos Nr. | KN kodas | Prekių aprašymas | Laikotarpis | Kiekis
  (tonomis) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1620 | ex 1604 14 11, ex 1604 14 18, ex 1604 20 70 | Konservuotas dryžasis tunas (Katsuwonus pelamis) (1) | 2013 4 01–2014 3 31 | 2 000 |

Kvotos Nr.

KN kodas

Prekių aprašymas

Laikotarpis

Kiekis

(tonomis)

09.1620

ex 1604 14 11, ex 1604 14 18, ex 1604 20 70

Konservuotas dryžasis tunas (Katsuwonus pelamis) (1)

2013 4 01–2014 3 31

2 000

---

(1)  Bet kokioje pakuotėje, kurioje esantis produktas laikomas konservuotu pagal SS 1604 pozicijos apibrėžtį.

---

Klaidų ištaisymas

| 7.9.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 240/39 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 240/39

---

2012 m. liepos 11 d. Komisijos reglamento (ES) Nr. 622/2012, kuriuo iš dalies keičiamos Komisijos reglamento (EB) Nr. 641/2009 nuostatos dėl autonominių beriebokšlių apytakinių siurblių ir į gaminius įmontuojamų beriebokšlių apytakinių siurblių ekologinio projektavimo reikalavimų, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 180, 2012 m. liepos 12 d.
  )

6 puslapis, priedo 1 punktas (Reglamento (EB) Nr. 641/2009 I priedo 2 punkto 1 papunkčio a papunktis):

yra:

„pagal II priedą apskaičiuotas autonominių apytakinių siurblių energijos vartojimo efektyvumo koeficientas autonominio apytakinio siurblio duomenų lentelėje, ant jo pakuotės ir jo techniniuose dokumentuose nurodomas taip: „EVEK ≤ 0,[xx]“;“,

turi būti:

„pagal II priedą apskaičiuotas autonominių apytakinių siurblių energijos vartojimo efektyvumo koeficientas autonominio apytakinio siurblio duomenų lentelėje, ant jo pakuotės ir jo techniniuose dokumentuose nurodomas taip: „EEI ≤ 0,[xx]“;“;

6 puslapis, priedo 1 punktas (Reglamento (EB) Nr. 641/2009 I priedo 2 punkto 2 papunktis):

yra:

„Nuo 2015 m. rugpjūčio 1 d. pagal II priedą apskaičiuotas į gaminius įmontuojamų apytakinių siurblių energijos vartojimo efektyvumo koeficientas gaminio duomenų lentelėje, ant jo pakuotės ir jo techniniuose dokumentuose nurodomas taip: „EVEK ≤ 0,[xx]“.“,

turi būti:

„Nuo 2015 m. rugpjūčio 1 d. pagal II priedą apskaičiuotas į gaminius įmontuojamų apytakinių siurblių energijos vartojimo efektyvumo koeficientas gaminio duomenų lentelėje, ant jo pakuotės ir jo techniniuose dokumentuose nurodomas taip: „EEI ≤ 0,[xx]“.“

---

7.9.2013

| 7.9.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 240/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 240/s3

---

PRANEŠIMAS SKAITYTOJAMS

2013 m. kovo 7 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 216/2013 dėl Europos Sąjungos oficialiojo leidinio elektroninės versijos paskelbimo

Pagal 2013 m. kovo 7 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 216/2013 dėl Europos Sąjungos oficialiojo leidinio elektroninės versijos paskelbimo (OL L 69, 2013 3 13, p. 1) nuo 2013 m. liepos 1 d. tik Oficialiojo leidinio elektroninis leidimas yra laikomas autentišku ir turi teisinę galią.

Jei Oficialiojo leidinio elektroninio leidimo paskelbti neįmanoma dėl nenumatytų ar išimtinių aplinkybių, spausdintinis leidimas yra autentiškas ir turi teisinę galią pagal Reglamento (ES) Nr. 216/2013 3 straipsnyje išdėstytas sąlygas.

---

| 7.9.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 240/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.9.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 240/s3

---

PRANEŠIMAS SKAITYTOJAMS – TEISĖS AKTŲ NUORODŲ SKELBIMO TVARKA

Nuo 2013 m. liepos 1 d. pakeista teisės aktų nuorodų skelbimo tvarka.

Pereinamuoju laikotarpiu naujoji tvarka bus taikoma kartu su senąja.

---