# Euroopa Liidu L 402/2020

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 402 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 63. aastakäik1. detsember 2020 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 402

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

63. aastakäik1. detsember 2020

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2020/1790, 16. november 2020, millega lubatakse Portugalil kohaldada Madeira ja Assooride autonoomsetes piirkondades toodetud teatavate alkohoolsete toodete suhtes vähendatud aktsiisimäära | 1 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2020/1791, 16. november 2020, millega lubatakse Prantsusmaal kohaldada Guadeloupe’il, Prantsuse Guajaanas, Martinique’il ja Réunionil toodetud traditsioonilise rummi suhtes teatavate kaudsete maksude vähendatud määra | 7 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2020/1792, 16. november 2020, Kanaari saartel kohaldatava AIEM-maksu kohta | 13 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2020/1793, 16. november 2020, millega muudetakse otsuse nr 940/2014/EL (dokimaksu kohaldamise kohta Prantsusmaa äärepoolseimates piirkondades) kohaldamisaega | 21 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2020/1790, 16. november 2020, millega lubatakse Portugalil kohaldada Madeira ja Assooride autonoomsetes piirkondades toodetud teatavate alkohoolsete toodete suhtes vähendatud aktsiisimäära

1

*

Nõukogu otsus (EL) 2020/1791, 16. november 2020, millega lubatakse Prantsusmaal kohaldada Guadeloupe’il, Prantsuse Guajaanas, Martinique’il ja Réunionil toodetud traditsioonilise rummi suhtes teatavate kaudsete maksude vähendatud määra

7

*

Nõukogu otsus (EL) 2020/1792, 16. november 2020, Kanaari saartel kohaldatava AIEM-maksu kohta

13

*

Nõukogu otsus (EL) 2020/1793, 16. november 2020, millega muudetakse otsuse nr 940/2014/EL (dokimaksu kohaldamise kohta Prantsusmaa äärepoolseimates piirkondades) kohaldamisaega

21

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/1794, 16. september 2020, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/848 II lisa I osa seoses üleminekuaja ja mittemahepõllumajandusliku taimse paljundusmaterjali kasutamisega (
  1
  ) | 23 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1795, 30. november 2020, milles käsitletakse loa andmist lüsiini ja glutamiinhappe raudkelaadi kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina (
  1
  ) | 27 |
| | * | Komisjoni Rakendusmäärus (EL) 2020/1796, 30. november 2020, milles käsitletakse loa andmist Corynebacterium glutamicum NITE BP-02524 abil toodetud L-glutamiini kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina (
  1
  ) | 31 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1797, 30. november 2020, milles käsitletakse loa andmist Escherichia coli KCCM 80159 abil toodetud L-valiini kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina (
  1
  ) | 36 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1798, 30. november 2020, milles käsitletakse loa andmist Corynebacterium glutamicum DSM 32932 abil saadud L-lüsiinmonovesinikkloriidi ja Corynebacterium glutamicum KFCC 11043 abil saadud L-lüsiinsulfaadi kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina (
  1
  ) | 39 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1799, 30. november 2020, milles käsitletakse Komagataella phaffii CGMCC 12056 abil toodetud 6-fütaasi preparaadi kasutamise lubamist munakanade ja teiste munalindude söödalisandina (loa hoidja: Andrés Pintaluba S.A) (
  1
  ) | 43 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1800, 30. november 2020, milles käsitletakse Corynebacterium glutamicum KCCM 80188 abil kääritamise teel toodetud naatriumvesinikglutamaadi lubamist kõikide loomaliikide söödalisandina (
  1
  ) | 46 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1801, 30. november 2020, millega kohandatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 kohast otsetoetuste kohandamise määra 2020. kalendriaastaks | 49 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2020/1802, 27. november 2020, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1221/2009 (organisatsioonide vabatahtliku osalemise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS)) kohast juhendit keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis osalemiseks vajalike sammude kohta
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 8151 all)

   (
  1
  ) | 51 |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2020/1803, 27. november 2020, millega kehtestatakse ELi ökomärgise kriteeriumid trükitud paberile, paberkirjatarvetele ja paberkandekottidele
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 8155 all)

   (
  1
  ) | 53 |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 22020/1804, 27. november 2020, millega kehtestatakse ELi ökomärgise andmise kriteeriumid kuvaritele
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 8156 all)

   (
  1
  ) | 73 |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2020/1805, 27. november 2020, millega muudetakse otsuseid 2014/350/EL ja (EL) 2016/1349 ning pikendatakse teatavatele tekstiiltoodetele ja jalatsitele ELi ökomärgise andmise ökoloogiliste kriteeriumide ning asjaomaste hindamis- ja kontrollinõuete kehtivusaega
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 8152 all)

   (
  1
  ) | 89 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/1806, 25. november 2020, millega kiidetakse heaks töötava mootoriga vabakäigufunktsiooni kasutamine sisepõlemismootoriga sõiduautodes ja välise laadimiseta hübriidelektrisõidukites kui uuenduslik tehniline lahendus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2019/631 ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni rakendusotsused 2013/128/EL, 2013/341/EL, 2013/451/EL, 2013/529/EL, 2014/128/EL, 2014/465/EL, 2014/806/EL, (EL) 2015/158, (EL) 2015/206, (EL) 2015/279, (EL) 2015/295, (EL) 2015/1132, (EL) 2015/2280, (EL) 2016/160, (EL) 2016/265, (EL) 2016/588, (EL) 2016/362, (EL) 2016/587, (EL) 2016/1721, (EL) 2016/1926, (EL) 2017/785, (EL) 2017/1402, (EL) 2018/1876, (EL) 2018/2079, (EL) 2019/313, (EL) 2019/314, (EL) 2020/728, (EL) 2020/1102 ja (EL) 2020/1222 (
  1
  ) | 91 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/1807, 27. november 2020, milles käsitletakse biotsiidi Biobor JF turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist võimaldava Ühendkuningriigi töötervishoiu ja tööohutuse ameti võetud meetme pikendamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012 artikli 55 lõikele 1
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 8158 all) | 138 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/1808, 30. november 2020, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2019/1698 teatavate lapsehooldustarbeid, lastemööblit, statsionaarset treenimisvarustust ja sigarettide süütamisvõimet käsitlevate Euroopa standardite osas (
  1
  ) | 140 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/1809, 30. november 2020, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutega teatavates liikmesriikides
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 8591 all)

   (
  1
  ) | 144 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/1794, 16. september 2020, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/848 II lisa I osa seoses üleminekuaja ja mittemahepõllumajandusliku taimse paljundusmaterjali kasutamisega (
  1
  )

1

23

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1795, 30. november 2020, milles käsitletakse loa andmist lüsiini ja glutamiinhappe raudkelaadi kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina (
  1
  )

1

27

*

Komisjoni Rakendusmäärus (EL) 2020/1796, 30. november 2020, milles käsitletakse loa andmist Corynebacterium glutamicum NITE BP-02524 abil toodetud L-glutamiini kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina (
  1
  )

Corynebacterium glutamicum

1

31

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1797, 30. november 2020, milles käsitletakse loa andmist Escherichia coli KCCM 80159 abil toodetud L-valiini kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina (
  1
  )

Escherichia coli

1

36

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1798, 30. november 2020, milles käsitletakse loa andmist Corynebacterium glutamicum DSM 32932 abil saadud L-lüsiinmonovesinikkloriidi ja Corynebacterium glutamicum KFCC 11043 abil saadud L-lüsiinsulfaadi kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina (
  1
  )

Corynebacterium glutamicum

Corynebacterium glutamicum

1

39

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1799, 30. november 2020, milles käsitletakse Komagataella phaffii CGMCC 12056 abil toodetud 6-fütaasi preparaadi kasutamise lubamist munakanade ja teiste munalindude söödalisandina (loa hoidja: Andrés Pintaluba S.A) (
  1
  )

Komagataella phaffii

1

43

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1800, 30. november 2020, milles käsitletakse Corynebacterium glutamicum KCCM 80188 abil kääritamise teel toodetud naatriumvesinikglutamaadi lubamist kõikide loomaliikide söödalisandina (
  1
  )

Corynebacterium glutamicum

1

46

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1801, 30. november 2020, millega kohandatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 kohast otsetoetuste kohandamise määra 2020. kalendriaastaks

49

OTSUSED

*

Komisjoni otsus (EL) 2020/1802, 27. november 2020, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1221/2009 (organisatsioonide vabatahtliku osalemise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS)) kohast juhendit keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis osalemiseks vajalike sammude kohta
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 8151 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 8151 all)

1

51

*

Komisjoni otsus (EL) 2020/1803, 27. november 2020, millega kehtestatakse ELi ökomärgise kriteeriumid trükitud paberile, paberkirjatarvetele ja paberkandekottidele
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 8155 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 8155 all)

1

53

*

Komisjoni otsus (EL) 22020/1804, 27. november 2020, millega kehtestatakse ELi ökomärgise andmise kriteeriumid kuvaritele
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 8156 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 8156 all)

1

73

*

Komisjoni otsus (EL) 2020/1805, 27. november 2020, millega muudetakse otsuseid 2014/350/EL ja (EL) 2016/1349 ning pikendatakse teatavatele tekstiiltoodetele ja jalatsitele ELi ökomärgise andmise ökoloogiliste kriteeriumide ning asjaomaste hindamis- ja kontrollinõuete kehtivusaega
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 8152 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 8152 all)

1

89

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/1806, 25. november 2020, millega kiidetakse heaks töötava mootoriga vabakäigufunktsiooni kasutamine sisepõlemismootoriga sõiduautodes ja välise laadimiseta hübriidelektrisõidukites kui uuenduslik tehniline lahendus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2019/631 ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni rakendusotsused 2013/128/EL, 2013/341/EL, 2013/451/EL, 2013/529/EL, 2014/128/EL, 2014/465/EL, 2014/806/EL, (EL) 2015/158, (EL) 2015/206, (EL) 2015/279, (EL) 2015/295, (EL) 2015/1132, (EL) 2015/2280, (EL) 2016/160, (EL) 2016/265, (EL) 2016/588, (EL) 2016/362, (EL) 2016/587, (EL) 2016/1721, (EL) 2016/1926, (EL) 2017/785, (EL) 2017/1402, (EL) 2018/1876, (EL) 2018/2079, (EL) 2019/313, (EL) 2019/314, (EL) 2020/728, (EL) 2020/1102 ja (EL) 2020/1222 (
  1
  )

1

91

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/1807, 27. november 2020, milles käsitletakse biotsiidi Biobor JF turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist võimaldava Ühendkuningriigi töötervishoiu ja tööohutuse ameti võetud meetme pikendamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012 artikli 55 lõikele 1
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 8158 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 8158 all)

138

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/1808, 30. november 2020, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2019/1698 teatavate lapsehooldustarbeid, lastemööblit, statsionaarset treenimisvarustust ja sigarettide süütamisvõimet käsitlevate Euroopa standardite osas (
  1
  )

1

140

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/1809, 30. november 2020, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutega teatavates liikmesriikides
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 8591 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 8591 all)

1

144

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 1.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 402/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 402/1

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2020/1790,

16. november 2020,

millega lubatakse Portugalil kohaldada Madeira ja Assooride autonoomsetes piirkondades toodetud teatavate alkohoolsete toodete suhtes vähendatud aktsiisimäära

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 349,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (1)

toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu otsusega nr 376/2014/EL (2) lubati Portugalil kohaldada Madeira autonoomses piirkonnas toodetud ja kohapeal tarbitavale rummile ja liköörile ning Assooride autonoomses piirkonnas toodetud ja kohapeal tarbitavale liköörile ja kangetele alkohoolsetele jookidele madalamat aktsiisimäära, mis võib olla madalam nõukogu direktiivis 92/84/EMÜ (3) kehtestatud miinimummäärast, kuid mitte madalam kui 75 % tavapärasest riiklikust alkoholi aktsiisimäärast. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu otsusega nr 376/2014/EL (2) lubati Portugalil kohaldada Madeira autonoomses piirkonnas toodetud ja kohapeal tarbitavale rummile ja liköörile ning Assooride autonoomses piirkonnas toodetud ja kohapeal tarbitavale liköörile ja kangetele alkohoolsetele jookidele madalamat aktsiisimäära, mis võib olla madalam nõukogu direktiivis 92/84/EMÜ (3) kehtestatud miinimummäärast, kuid mitte madalam kui 75 % tavapärasest riiklikust alkoholi aktsiisimäärast.

| (2) | 2019. aasta veebruaris palusid Portugali ametiasutused komisjonil esitada ettepanek nõukogu otsuseks, millega pikendataks otsuses nr 376/2014/EL sätestatud loa tähtaega samadel tingimustel ning laiendataks geograafilist kohaldamisala Portugali mandriosale väiksema aktsiisivähendusega veel seitsmeks aastaks, 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2027. |
| --- | --- |

(2)

2019. aasta veebruaris palusid Portugali ametiasutused komisjonil esitada ettepanek nõukogu otsuseks, millega pikendataks otsuses nr 376/2014/EL sätestatud loa tähtaega samadel tingimustel ning laiendataks geograafilist kohaldamisala Portugali mandriosale väiksema aktsiisivähendusega veel seitsmeks aastaks, 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2027.

| (3) | Madeira ja Assooride autonoomsete piirkondade tootjatel on raske pääseda turgudele väljaspool neid piirkondi ning piirkondlikud ja kohalikud turud on ainus võimalus teatavate alkohoolsete toodete müümiseks. Kõnealustel tootjatel on suuremad kulud, kuna väiksuse, killustatuse ja põllumajandusettevõtete vähese mehhaniseerituse tõttu on kasutatav põllumajandustoore seal kallim kui tavaliste tootmistingimuste puhul. Lisaks ei ole suhkruroo tootmine keerulise reljeefi, raskete ilmastikuolude, pinnase iseärasuse ja käsitöö kasutamise tõttu nii tulus kui mujal äärepoolseimates piirkondades. Samuti toob teatavate kohapeal mittetoodetavate toorainete ja pakkematerjalide transport saartele kaasa lisakulusid. |
| --- | --- |

(3)

Madeira ja Assooride autonoomsete piirkondade tootjatel on raske pääseda turgudele väljaspool neid piirkondi ning piirkondlikud ja kohalikud turud on ainus võimalus teatavate alkohoolsete toodete müümiseks. Kõnealustel tootjatel on suuremad kulud, kuna väiksuse, killustatuse ja põllumajandusettevõtete vähese mehhaniseerituse tõttu on kasutatav põllumajandustoore seal kallim kui tavaliste tootmistingimuste puhul. Lisaks ei ole suhkruroo tootmine keerulise reljeefi, raskete ilmastikuolude, pinnase iseärasuse ja käsitöö kasutamise tõttu nii tulus kui mujal äärepoolseimates piirkondades. Samuti toob teatavate kohapeal mittetoodetavate toorainete ja pakkematerjalide transport saartele kaasa lisakulusid.

| (4) | Assooride puhul suurendab piirkonna isoleeritust veelgi saarte suur kaugus üksteisest. Samuti on transport nendes kaugetes saarepiirkondades kulukam. Sama kehtib ka mandrile reisimise ja sinna lähetatavate kaubasaadetiste kohta. Lisakulusid toob ka vajadus valmistooteid säilitada, sest kohapealne tarbimine ei ammenda toodangut, eriti rummi puhul. Piirkondliku turu väiksus suurendab ühikukulusid, eelkõige ebasoodsa seose tõttu püsikulude ja toodangu vahel. Lõpuks tuleb kohalikel tootjatel kanda piirkondliku majandusmudeli eripärast tulenevat lisakulu, eelkõige suuremate tööjõu- ja energiakulude näol. |
| --- | --- |

(4)

Assooride puhul suurendab piirkonna isoleeritust veelgi saarte suur kaugus üksteisest. Samuti on transport nendes kaugetes saarepiirkondades kulukam. Sama kehtib ka mandrile reisimise ja sinna lähetatavate kaubasaadetiste kohta. Lisakulusid toob ka vajadus valmistooteid säilitada, sest kohapealne tarbimine ei ammenda toodangut, eriti rummi puhul. Piirkondliku turu väiksus suurendab ühikukulusid, eelkõige ebasoodsa seose tõttu püsikulude ja toodangu vahel. Lõpuks tuleb kohalikel tootjatel kanda piirkondliku majandusmudeli eripärast tulenevat lisakulu, eelkõige suuremate tööjõu- ja energiakulude näol.

| (5) | Rummi tootmine on suurenenud tänu suhkruroo tootmise suurenemisele. Kuigi osa rummist laagerdatakse või kasutatakse liköörides, ladustatakse müümata jäänud rummikogused hinnaga, mis suurendab veelgi tootjate lisakulusid. Lisakulude tõttu ei suuda Madeira ja Assooride autonoomsete piirkondade tootjad konkureerida väljaspool neid piirkondi asuvate tootjatega, kuna lõpptoote hind on kõrgem ning seepärast ei pääse nad teistele turgudele. Seda probleemi lahendaks juurdepääs Portugali mandriosa turule vähendatud aktsiisimääradega. |
| --- | --- |

(5)

Rummi tootmine on suurenenud tänu suhkruroo tootmise suurenemisele. Kuigi osa rummist laagerdatakse või kasutatakse liköörides, ladustatakse müümata jäänud rummikogused hinnaga, mis suurendab veelgi tootjate lisakulusid. Lisakulude tõttu ei suuda Madeira ja Assooride autonoomsete piirkondade tootjad konkureerida väljaspool neid piirkondi asuvate tootjatega, kuna lõpptoote hind on kõrgem ning seepärast ei pääse nad teistele turgudele. Seda probleemi lahendaks juurdepääs Portugali mandriosa turule vähendatud aktsiisimääradega.

| (6) | Selleks et vältida Madeira ja Assooride autonoomsete piirkondade arengu tõsist piiramist ning säilitada nendes piirkondades alkoholitööstus ja selle pakutavad töökohad, on vaja uuendada otsuses nr 376/2014/EL sätestatud luba ja laiendada selle kohaldamisala. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et vältida Madeira ja Assooride autonoomsete piirkondade arengu tõsist piiramist ning säilitada nendes piirkondades alkoholitööstus ja selle pakutavad töökohad, on vaja uuendada otsuses nr 376/2014/EL sätestatud luba ja laiendada selle kohaldamisala.

| (7) | Otsust nr 376/2014/EL kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2020. Täpsemalt on vaja vastu võtta uus otsus, millega lubatakse Portugalil kohaldada Madeira ja Assooride autonoomsetes piirkondades vähendatud aktsiisimäära. |
| --- | --- |

(7)

Otsust nr 376/2014/EL kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2020. Täpsemalt on vaja vastu võtta uus otsus, millega lubatakse Portugalil kohaldada Madeira ja Assooride autonoomsetes piirkondades vähendatud aktsiisimäära.

| (8) | Arvestades, et maksusoodustus ei ületa määra, mis on vajalik lisakulude korvamiseks, ning see hõlmab väikeseid koguseid ja üksnes tarbimist Madeira ja Assooride autonoomsetes piirkondades ja Portugali mandriosas, ei õõnesta meede liidu õiguskorra terviklikkust ega ühtsust. |
| --- | --- |

(8)

Arvestades, et maksusoodustus ei ületa määra, mis on vajalik lisakulude korvamiseks, ning see hõlmab väikeseid koguseid ja üksnes tarbimist Madeira ja Assooride autonoomsetes piirkondades ja Portugali mandriosas, ei õõnesta meede liidu õiguskorra terviklikkust ega ühtsust.

| (9) | Selleks et komisjon saaks hinnata, kas loa andmist põhjendavad tingimused on jätkuvalt täidetud, peaks Portugal esitama komisjonile 30. septembriks 2025 järelevalvearuande. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et komisjon saaks hinnata, kas loa andmist põhjendavad tingimused on jätkuvalt täidetud, peaks Portugal esitama komisjonile 30. septembriks 2025 järelevalvearuande.

| (10) | Käesolev otsus ei piira Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklite 107 ja 108 võimalikku kohaldamist, |
| --- | --- |

(10)

Käesolev otsus ei piira Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklite 107 ja 108 võimalikku kohaldamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Erandina ELi toimimise lepingu artiklist 110 lubatakse Portugalil kohaldada Madeira autonoomses piirkonnas toodetud ja kohapeal tarbitavale rummile ja liköörile ning Assooride autonoomses piirkonnas toodetud ja kohapeal tarbitavale rummile, liköörile ja kangetele alkohoolsetele jookidele aktsiisimäära, mis on madalam kui direktiivi 92/84/EMÜ artikli 3 kohaselt sätestatud täismäär.

Artikkel 2

Erandina ELi toimimise lepingu artiklist 110 lubatakse Portugalil kohaldada Madeira autonoomses piirkonnas toodetud rummile ja liköörile ning Assooride autonoomses piirkonnas toodetud rummile, liköörile ja kangetele alkohoolsetele jookidele aktsiisimäära, mis on madalam kui direktiivi 92/84/EMÜ artikli 3 kohaselt sätestatud täismäär, kui neid tooteid tarbitakse Portugali mandriosas.

Artikkel 3

1.   Madeira autonoomses piirkonnas piirdub artiklites 1 ja 2 sätestatud luba järgmiste toodetega:

| a) | kuni 24. maini 2021 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 110/2008 (4) II lisa punktis 1 määratletud rumm, millel on kõnealuse määruse III lisa punktis 1 osutatud geograafiline tähis „Rum da Madeira“, ja alates 25. maist 2021 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/787 (5) I lisa punktis 1 määratletud rumm, millel on geograafiline tähis „Rum da Madeira“; |
| --- | --- |

a)

kuni 24. maini 2021 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 110/2008 (4) II lisa punktis 1 määratletud rumm, millel on kõnealuse määruse III lisa punktis 1 osutatud geograafiline tähis „Rum da Madeira“, ja alates 25. maist 2021 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/787 (5) I lisa punktis 1 määratletud rumm, millel on geograafiline tähis „Rum da Madeira“;

| b) | kuni 24. maini 2021 määruse (EÜ) nr 110/2008 II lisa punktides 32 ja 33 määratletud liköör ja crème de, mis on toodetud piirkondlikest puuviljadest või taimedest, ning alates 25. maist 2021 määruse (EL) 2019/787 I lisa punktides 33 ja 34 määratletud liköör ja crème de, mis on toodetud piirkondlikest puuviljadest või taimedest. |
| --- | --- |

b)

kuni 24. maini 2021 määruse (EÜ) nr 110/2008 II lisa punktides 32 ja 33 määratletud liköör ja crème de, mis on toodetud piirkondlikest puuviljadest või taimedest, ning alates 25. maist 2021 määruse (EL) 2019/787 I lisa punktides 33 ja 34 määratletud liköör ja crème de, mis on toodetud piirkondlikest puuviljadest või taimedest.

2.   Assooride autonoomses piirkonnas piirdub artiklites 1 ja 2 sätestatud luba järgmiste toodetega:

| a) | kuni 24. maini 2021 määruse (EÜ) nr 110/2008 II lisa punktis 1 määratletud rumm, mis on toodetud piirkondlikust suhkruroost, ning alates 25. maist 2021 määruse (EL) 2019/787 I lisa punktis 1 määratletud rumm, mis on toodetud piirkondlikust suhkruroost; |
| --- | --- |

a)

kuni 24. maini 2021 määruse (EÜ) nr 110/2008 II lisa punktis 1 määratletud rumm, mis on toodetud piirkondlikust suhkruroost, ning alates 25. maist 2021 määruse (EL) 2019/787 I lisa punktis 1 määratletud rumm, mis on toodetud piirkondlikust suhkruroost;

| b) | kuni 24. maini 2021 määruse (EÜ) nr 110/2008 II lisa punktides 32 ja 33 määratletud liköör ja crème de, mis on toodetud piirkondlikust puuviljast või toorainest, ning alates 25. maist 2021 määruse (EL) 2019/787 I lisa punktides 33 ja 34 määratletud liköör ja crème de, mis on toodetud piirkondlikust puuviljast või toorainest; |
| --- | --- |

b)

kuni 24. maini 2021 määruse (EÜ) nr 110/2008 II lisa punktides 32 ja 33 määratletud liköör ja crème de, mis on toodetud piirkondlikust puuviljast või toorainest, ning alates 25. maist 2021 määruse (EL) 2019/787 I lisa punktides 33 ja 34 määratletud liköör ja crème de, mis on toodetud piirkondlikust puuviljast või toorainest;

| c) | kuni 24. maini 2021 veinist või viinamarjade pressimisjääkidest valmistatud kanged alkohoolsed joogid, millel on määruse (EÜ) nr 110/2008 II lisa punktides 4 ja 6 määratletud omadused, ning alates 25. maist 2021 veinist või viinamarjade pressimisjääkidest valmistatud kanged alkohoolsed joogid, millel on määruse (EL) 2019/787 I lisa punktides 4 ja 6 määratletud omadused. |
| --- | --- |

c)

kuni 24. maini 2021 veinist või viinamarjade pressimisjääkidest valmistatud kanged alkohoolsed joogid, millel on määruse (EÜ) nr 110/2008 II lisa punktides 4 ja 6 määratletud omadused, ning alates 25. maist 2021 veinist või viinamarjade pressimisjääkidest valmistatud kanged alkohoolsed joogid, millel on määruse (EL) 2019/787 I lisa punktides 4 ja 6 määratletud omadused.

Artikkel 4

Käesoleva otsuse artiklis 1 osutatud toodete suhtes kohaldatav vähendatud aktsiisimäär võib olla madalam direktiivis 92/84/EMÜ sätestatud alkoholiaktsiisi alammäärast, kuid ei tohi olla üle 75 % madalam tavalisest riiklikust alkoholiaktsiisist.

Artikkel 5

Käesoleva otsuse artiklis 2 osutatud toodete suhtes kohaldatav vähendatud aktsiisimäär võib olla madalam direktiivis 92/84/EMÜ sätestatud alkoholiaktsiisi alammäärast, kuid ei tohi olla üle 50 % madalam tavalisest riiklikust alkoholiaktsiisist.

Artikkel 6

Portugal esitab hiljemalt 30. septembriks 2025 komisjonile järelevalvearuande, mis võimaldab komisjonil hinnata, kas artiklites 1 ja 2 sätestatud loa andmist põhjendavad tingimused on jätkuvalt täidetud. Järelevalvearuanne peab sisaldama lisas sätestatud teavet.

Artikkel 7

Käesolevat otsust kohaldatakse 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2027.

Artikkel 8

Käesolev otsus on adresseeritud Portugali Vabariigile.

Brüssel, 16. november 2020

Nõukogu nimel

eesistuja

M. ROTH

---

(1)  
  15. septembri 2020. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Nõukogu 12. juuni 2014. aasta otsus nr 376/2014/EL, millega lubatakse Portugalil kohaldada Madeira autonoomses piirkonnas toodetud ja kohapeal tarbitavale rummile ja liköörile ning Assooride autonoomses piirkonnas toodetud ja kohapeal tarbitavale liköörile ja kangetele alkohoolsetele jookidele madalamat aktsiisimäära (ELT L 182, 21.6.2014, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiiv 92/84/EMÜ alkoholi ja alkohoolsete jookide aktsiisimaksude struktuuri ühtlustamise kohta (EÜT L 316, 31.10.1992, lk 29).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 110/2008 piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1576/89 (ELT L 39, 13.2.2008, lk 16).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrus (EL) 2019/787, milles käsitletakse piiritusjookide määratlemist, kirjeldamist, esitlemist ja märgistamist, piiritusjookide nimetuste kasutamist muude toiduainete esitlemisel ja märgistamisel, piiritusjookide geograafiliste tähiste kaitset ning põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi ja destillaatide kasutamist alkohoolsetes jookides ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 110/2008 (ELT L 130, 17.5.2019, lk 1).

5

---

LISA

Artikli 6 kohases järelevalvearuandes esitatav teave

1.

Tabel 1

| | MADEIRA (EUR) | ASSOORID (EUR) | Märkused
  (3) |
| --- | --- | --- | --- |
| Suhkruroo hind (100 kg kohta) | | | |
| Granadilli hind (100 kg kohta) | | | |
| Laimi hind (100 kg kohta) | | | |
| Alkoholi hind (puhta alkoholi hektoliitri (1) kohta – ilma maksudeta) | | | |
| Veokulud (kg kohta) | | | |
| Muud kulud (2) | | | |
| Märkused tabeli 1 kohta:







  (1) | Puhas alkohol hektoliitrites. |

MADEIRA (EUR)

ASSOORID (EUR)

Märkused
  (3)

Suhkruroo hind (100 kg kohta)

Granadilli hind (100 kg kohta)

Laimi hind (100 kg kohta)

Alkoholi hind (puhta alkoholi hektoliitri (1) kohta – ilma maksudeta)

Veokulud (kg kohta)

Muud kulud (2)

Märkused tabeli 1 kohta:

(1)

Puhas alkohol hektoliitrites.

| (2) | Esitage teave vee, energia ja jäätmetega seotud kulude, kulude kohta mitme käitise puhul ja muude asjakohaste kulude kohta. |
| --- | --- |

(2)

Esitage teave vee, energia ja jäätmetega seotud kulude, kulude kohta mitme käitise puhul ja muude asjakohaste kulude kohta.

| (3) | Esitage teave kõigi arvutusmeetodite aluseks olevate spetsifikatsioonide ja selgituste kohta. |
| --- | --- |

(3)

Esitage teave kõigi arvutusmeetodite aluseks olevate spetsifikatsioonide ja selgituste kohta.

2.

Tabel 2

| Abi-/toetusmeede1 | Periood (2) | Sihtsektor (3) | Eelarve summa (EUR) (4) | Aastased kulud 2019–2024 (EUR) (5) | Eelarve osa, mis on seotud lisakulude hüvitamisega (6) | Toetust saavate ettevõtete hinnanguline arv (7) | Märkused (8) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [loetelu] | | | | | | | |
| Märkused tabeli 2 kohta:







  (1) | Märkige meetme nimetus ja liik. |

Abi-/toetusmeede1

Periood (2)

Sihtsektor (3)

Eelarve summa (EUR) (4)

Aastased kulud 2019–2024 (EUR) (5)

Eelarve osa, mis on seotud lisakulude hüvitamisega (6)

Toetust saavate ettevõtete hinnanguline arv (7)

Märkused (8)

[loetelu]

Märkused tabeli 2 kohta:

(1)

Märkige meetme nimetus ja liik.

| (2) | Esitage teave meetmega hõlmatud aastate kohta. |
| --- | --- |

(2)

Esitage teave meetmega hõlmatud aastate kohta.

| (3) | Esitage teave ainult sektorile suunatud meetmete kohta. |
| --- | --- |

(3)

Esitage teave ainult sektorile suunatud meetmete kohta.

| (4) | Esitage teave meetme üldeelarve ja rahastamisallikate kohta. |
| --- | --- |

(4)

Esitage teave meetme üldeelarve ja rahastamisallikate kohta.

| (5) | Võimaluse korral esitage teave tegelike kulude kohta aastate kaupa järelevalveperioodil (2019–2024). |
| --- | --- |

(5)

Võimaluse korral esitage teave tegelike kulude kohta aastate kaupa järelevalveperioodil (2019–2024).

| (6) | Esitage ligikaudne hinnang, väljendatuna protsentides kogueelarvest. |
| --- | --- |

(6)

Esitage ligikaudne hinnang, väljendatuna protsentides kogueelarvest.

| (7) | Võimaluse korral esitage ligikaudne hinnang. |
| --- | --- |

(7)

Võimaluse korral esitage ligikaudne hinnang.

| (8) | Esitage võimalikud märkused ja selgitused. |
| --- | --- |

(8)

Esitage võimalikud märkused ja selgitused.

3.

Tabel 3

| | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saamata jäänud maksutulu | | | | | | |

2019

2020

2021

2022

2023

2024

Saamata jäänud maksutulu

4.

Tabel 4

| Aasta(1) | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | Märkused(3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Piirkondlik kogulisandväärtus | | | | | | | |
| Toetust saavas sektoris(2) | | | | | | | |
| Üldine piirkondlik tööhõive | | | | | | | |
| Toetust saavas sektoris(2) | | | | | | | |
| Aktiivsete tootjate arv | | | | | | | |
| Toetust saavas sektoris(2) | | | | | | | |
| Hinnataseme indeks – Portugali mandriosa | | | | | | | |
| Piirkonna hinnataseme indeks | | | | | | | |
| Piirkonna turistide arv | | | | | | | |
| Märkused tabeli 4 kohta:








  (1) | Teave ei pruugi olla kättesaadav kõigi loetletud aastate kohta. |

Aasta(1)

2019

2020

2021

2022

2023

2024

Märkused(3)

Piirkondlik kogulisandväärtus

Toetust saavas sektoris(2)

Üldine piirkondlik tööhõive

Toetust saavas sektoris(2)

Aktiivsete tootjate arv

Toetust saavas sektoris(2)

Hinnataseme indeks – Portugali mandriosa

Piirkonna hinnataseme indeks

Piirkonna turistide arv

Märkused tabeli 4 kohta:

(1)

Teave ei pruugi olla kättesaadav kõigi loetletud aastate kohta.

| (2) | Esitage teave rummi, likööride ja kangete alkohoolsete jookide tootjate kohta. |
| --- | --- |

(2)

Esitage teave rummi, likööride ja kangete alkohoolsete jookide tootjate kohta.

| (3) | Esitage märkused ja selgitused, kui peate asjakohaseks. |
| --- | --- |

(3)

Esitage märkused ja selgitused, kui peate asjakohaseks.

5.

Tabel 5

| Kogus (puhta alkoholi hektoliitrites (1)) | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Likööride tootmine | | | | | | |
| Kangete alkohoolsete jookide tootmine | | | | | | |
| Rummi tootmine | | | | | | |
| Portugali mandriossa lähetatud liköörid | | | | | | |
| Teistesse liikmesriikidesse lähetatud liköörid | | | | | | |
| Kolmandatesse riikidesse eksporditud liköörid | | | | | | |
| Portugali mandriossa lähetatud kanged alkohoolsed joogid | | | | | | |
| Teistesse liikmesriikidesse lähetatud kanged alkohoolsed joogid | | | | | | |
| Kolmandatesse riikidesse eksporditud kanged alkohoolsed joogid | | | | | | |
| Portugali mandriossa lähetatud rumm | | | | | | |
| Teistesse liikmesriikidesse lähetatud rumm | | | | | | |
| Kolmandatesse riikidesse eksporditud rumm | | | | | | |
| Märkused tabeli 5 kohta:







  (1) | Puhas alkohol, hektoliitrites |

Kogus (puhta alkoholi hektoliitrites (1))

2019

2020

2021

2022

2023

2024

Likööride tootmine

Kangete alkohoolsete jookide tootmine

Rummi tootmine

Portugali mandriossa lähetatud liköörid

Teistesse liikmesriikidesse lähetatud liköörid

Kolmandatesse riikidesse eksporditud liköörid

Portugali mandriossa lähetatud kanged alkohoolsed joogid

Teistesse liikmesriikidesse lähetatud kanged alkohoolsed joogid

Kolmandatesse riikidesse eksporditud kanged alkohoolsed joogid

Portugali mandriossa lähetatud rumm

Teistesse liikmesriikidesse lähetatud rumm

Kolmandatesse riikidesse eksporditud rumm

Märkused tabeli 5 kohta:

(1)

Puhas alkohol, hektoliitrites

6.

| |
| --- |

7.

| |
| --- |

---

| 1.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 402/7 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 402/7

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2020/1791,

16. november 2020,

millega lubatakse Prantsusmaal kohaldada Guadeloupe’il, Prantsuse Guajaanas, Martinique’il ja Réunionil toodetud traditsioonilise rummi suhtes teatavate kaudsete maksude vähendatud määra

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 349,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1),

toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu otsusega nr 189/2014/EL (2) lubatakse Prantsusmaal kohaldada Guadeloupe’il, Prantsuse Guajaanas, Martinique’il ja Réunionil toodetud ning Mandri-Prantsusmaal müüdava traditsioonilise rummi suhtes vähendatud aktsiisimäära, mis võib olla väiksem nõukogu direktiiviga 92/84/EMÜ (3) kehtestatud aktsiisi alammäärast, kuid peab moodustama vähemalt 50 % tavapärasest riiklikust alkoholiaktsiisist. Aktsiisi vähendamine piirdub 144 000 hektoliitri puhta alkoholi aastakvoodiga. Loa kehtivus lõpeb 31. detsembril 2020. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu otsusega nr 189/2014/EL (2) lubatakse Prantsusmaal kohaldada Guadeloupe’il, Prantsuse Guajaanas, Martinique’il ja Réunionil toodetud ning Mandri-Prantsusmaal müüdava traditsioonilise rummi suhtes vähendatud aktsiisimäära, mis võib olla väiksem nõukogu direktiiviga 92/84/EMÜ (3) kehtestatud aktsiisi alammäärast, kuid peab moodustama vähemalt 50 % tavapärasest riiklikust alkoholiaktsiisist. Aktsiisi vähendamine piirdub 144 000 hektoliitri puhta alkoholi aastakvoodiga. Loa kehtivus lõpeb 31. detsembril 2020.

| (2) | 18. oktoobril 2019 palusid Prantsusmaa ametiasutused komisjonil esitada ettepanek nõukogu otsuse kohta, millega pikendataks otsuses nr 189/2014/EL sätestatud loa tähtaega, suurema kvoodiga veel seitsme aasta jaoks, 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2027. |
| --- | --- |

(2)

18. oktoobril 2019 palusid Prantsusmaa ametiasutused komisjonil esitada ettepanek nõukogu otsuse kohta, millega pikendataks otsuses nr 189/2014/EL sätestatud loa tähtaega, suurema kvoodiga veel seitsme aasta jaoks, 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2027.

| (3) | Kohaliku turu väiksust arvesse võttes saavad asjaomase nelja äärepoolseima piirkonna destilleerimiskojad arendada oma tegevust üksnes siis, kui neil on piisav juurdepääs Prantsusmaa mandriosa turule, mis on nende rummi peamine müügikoht (65 %). Traditsioonilise rummi raskused liidu turul konkureerimisel tulenevad kahest näitajast: suuremad tootmiskulud ja kõrgemad maksud pudeli kohta, kuna traditsioonilist rummi turustatakse tavaliselt suurema alkoholisisaldusega ja suuremates pudelites. |
| --- | --- |

(3)

Kohaliku turu väiksust arvesse võttes saavad asjaomase nelja äärepoolseima piirkonna destilleerimiskojad arendada oma tegevust üksnes siis, kui neil on piisav juurdepääs Prantsusmaa mandriosa turule, mis on nende rummi peamine müügikoht (65 %). Traditsioonilise rummi raskused liidu turul konkureerimisel tulenevad kahest näitajast: suuremad tootmiskulud ja kõrgemad maksud pudeli kohta, kuna traditsioonilist rummi turustatakse tavaliselt suurema alkoholisisaldusega ja suuremates pudelites.

| (4) | Suhkruroo, suhkru ja rummi väärtusahela tootmiskulud on nendes neljas äärepoolseimas piirkonnas suuremad kui maailma muudes piirkondades. Eelkõige mõjutavad koostisosade ja tootmise kulusid nelja äärepoolseima piirkonna kaugus, rasked looduslikud olud ja kliima. Lisaks on tööjõukulud suuremad kui naaberriikides, kuna Guadeloupe’il, Prantsuse Guajaanas, Martinique’il ja Réunionil kohaldatakse Prantsuse sotsiaalõigust. Nendes äärepoolseimates piirkondades kohaldatakse ka liidu keskkonna- ja ohutusstandardeid, mis toovad kaasa olulised investeeringud ja kulud, mis ei ole seotud otseselt tootlikkusega, isegi kui osa nendest investeeringutest kaasrahastatakse liidu struktuurifondidest. Lisaks on nende äärepoolseimate piirkondade destilleerimiskojad väiksemad kui rahvusvaheliste korporatsioonide destilleerimiskojad. See toob kaasa suuremad tootmiskulud toodanguühiku kohta. |
| --- | --- |

(4)

Suhkruroo, suhkru ja rummi väärtusahela tootmiskulud on nendes neljas äärepoolseimas piirkonnas suuremad kui maailma muudes piirkondades. Eelkõige mõjutavad koostisosade ja tootmise kulusid nelja äärepoolseima piirkonna kaugus, rasked looduslikud olud ja kliima. Lisaks on tööjõukulud suuremad kui naaberriikides, kuna Guadeloupe’il, Prantsuse Guajaanas, Martinique’il ja Réunionil kohaldatakse Prantsuse sotsiaalõigust. Nendes äärepoolseimates piirkondades kohaldatakse ka liidu keskkonna- ja ohutusstandardeid, mis toovad kaasa olulised investeeringud ja kulud, mis ei ole seotud otseselt tootlikkusega, isegi kui osa nendest investeeringutest kaasrahastatakse liidu struktuurifondidest. Lisaks on nende äärepoolseimate piirkondade destilleerimiskojad väiksemad kui rahvusvaheliste korporatsioonide destilleerimiskojad. See toob kaasa suuremad tootmiskulud toodanguühiku kohta.

| (5) | Prantsusmaa mandriosas turustatav traditsiooniline rumm on tavaliselt suuremates pudelites (36 % rummist müüakse liitristes pudelites) ja suurema alkoholisisaldusega (40–59°) kui konkureerivad rummitooted, mida turustatakse tavaliselt 0,7-liitristes pudelites alkoholisisaldusega 37,5°. Suurem alkoholisisaldus toob omakorda kaasa suuremad aktsiisid, suurema „cotisation sur les boissons alcooliques“ (tuntud ka kui „vignette sécurité sociale“) (VSS) ja lisaks igalt müüdud rummiliitrilt suurema käibemaksu. Seega jääb vähendatud aktsiisimäär, mis ei ole tavapärasest riiklikust alkoholiaktsiisist rohkem kui 50 % madalam, proportsionaalseks suurematest tootmiskuludest ja kõrgemast aktsiisist, VSSist ja käibemaksust tulenevate kumulatiivsete lisakuludega. |
| --- | --- |

(5)

Prantsusmaa mandriosas turustatav traditsiooniline rumm on tavaliselt suuremates pudelites (36 % rummist müüakse liitristes pudelites) ja suurema alkoholisisaldusega (40–59°) kui konkureerivad rummitooted, mida turustatakse tavaliselt 0,7-liitristes pudelites alkoholisisaldusega 37,5°. Suurem alkoholisisaldus toob omakorda kaasa suuremad aktsiisid, suurema „cotisation sur les boissons alcooliques“ (tuntud ka kui „vignette sécurité sociale“) (VSS) ja lisaks igalt müüdud rummiliitrilt suurema käibemaksu. Seega jääb vähendatud aktsiisimäär, mis ei ole tavapärasest riiklikust alkoholiaktsiisist rohkem kui 50 % madalam, proportsionaalseks suurematest tootmiskuludest ja kõrgemast aktsiisist, VSSist ja käibemaksust tulenevate kumulatiivsete lisakuludega.

| (6) | Seepärast tuleks arvesse võtta ka lisakulusid, mis tulenevad kümne aasta pikkusest tavast turustada traditsioonilist rummi suurema alkoholisisaldusega, mis toob kaasa suuremad maksud. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks arvesse võtta ka lisakulusid, mis tulenevad kümne aasta pikkusest tavast turustada traditsioonilist rummi suurema alkoholisisaldusega, mis toob kaasa suuremad maksud.

| (7) | Lubatav maksusoodustus, mis hõlmab nii ühtlustatud aktsiise kui ka VSSi, peab olema proportsionaalne, et mitte kahjustada liidu õiguskorra terviklikkust ja sidusust ning et kaitsta moonutamata konkurentsi siseturul ja riigiabipoliitikat. |
| --- | --- |

(7)

Lubatav maksusoodustus, mis hõlmab nii ühtlustatud aktsiise kui ka VSSi, peab olema proportsionaalne, et mitte kahjustada liidu õiguskorra terviklikkust ja sidusust ning et kaitsta moonutamata konkurentsi siseturul ja riigiabipoliitikat.

| (8) | Maksualane eelis ei ole seni siseturgu mõjutanud, kuna traditsioonilise rummi turuosa on viimastel aastatel vähenenud 11 % rummipõhiste alkohoolsete jookide tarbimise suurenemise tõttu. |
| --- | --- |

(8)

Maksualane eelis ei ole seni siseturgu mõjutanud, kuna traditsioonilise rummi turuosa on viimastel aastatel vähenenud 11 % rummipõhiste alkohoolsete jookide tarbimise suurenemise tõttu.

| (9) | Selleks et vältida Prantsusmaa äärepoolseimate piirkondade majandusarengu tõsist piiramist ning tagada suhkruroo-, suhkru- ja rummitööstuse jätkumine ja sellega seotud töökohtade loomine Prantsusmaa äärepoolseimates piirkondades, on vaja uuendada ja suurendada otsuses nr 189/2014/EL sätestatud loa aastakvooti. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et vältida Prantsusmaa äärepoolseimate piirkondade majandusarengu tõsist piiramist ning tagada suhkruroo-, suhkru- ja rummitööstuse jätkumine ja sellega seotud töökohtade loomine Prantsusmaa äärepoolseimates piirkondades, on vaja uuendada ja suurendada otsuses nr 189/2014/EL sätestatud loa aastakvooti.

| (10) | Tagamaks, et käesolev otsus ei kahjusta siseturgu, tuleks kõnealuse meetme tingimustele vastavatest Prantsusmaa ülemeredepartemangudest pärit rummi maksimumkoguseks kehtestada 153 000 hektoliitrit puhast alkoholi aastas. |
| --- | --- |

(10)

Tagamaks, et käesolev otsus ei kahjusta siseturgu, tuleks kõnealuse meetme tingimustele vastavatest Prantsusmaa ülemeredepartemangudest pärit rummi maksimumkoguseks kehtestada 153 000 hektoliitrit puhast alkoholi aastas.

| (11) | Arvestades, et maksusoodustus ei ületa määra, mis on vajalik lisakulude korvamiseks, ning see hõlmab väikeseid koguseid ja üksnes tarbimist Prantsusmaa mandriosas, ei õõnesta meede liidu õiguskorra terviklikkust ega ühtsust. |
| --- | --- |

(11)

Arvestades, et maksusoodustus ei ületa määra, mis on vajalik lisakulude korvamiseks, ning see hõlmab väikeseid koguseid ja üksnes tarbimist Prantsusmaa mandriosas, ei õõnesta meede liidu õiguskorra terviklikkust ega ühtsust.

| (12) | Selleks et komisjon saaks hinnata, kas loa andmist õigustavad tingimused on jätkuvalt täidetud, peaks Prantsusmaa esitama komisjonile 30. septembriks 2025 järelevalvearuande. |
| --- | --- |

(12)

Selleks et komisjon saaks hinnata, kas loa andmist õigustavad tingimused on jätkuvalt täidetud, peaks Prantsusmaa esitama komisjonile 30. septembriks 2025 järelevalvearuande.

| (13) | Käesolev otsus ei piira Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklite 107 ja 108 võimalikku kohaldamist, |
| --- | --- |

(13)

Käesolev otsus ei piira Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklite 107 ja 108 võimalikku kohaldamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Erandina ELi toimimise lepingu artiklist 110 lubatakse Prantsusmaal pikendada oma mandriosas Guadeloupe’il, Prantsuse Guajaanas, Martinique’il ja Réunionil toodetud traditsioonilise rummi suhtes direktiivi 92/84/EMÜ artiklis 3 alkoholile ettenähtud aktsiisi täismäärast väiksemat aktsiisimäära ja riigisiseste õigusaktide kohaselt kohaldatava maksu „cotisation sur les boissons alcooliques“ (VSS) täismäärast väiksema VSSi määra kohaldamise aega.

Artikkel 2

Käesoleva otsuse artiklis 1 sätestatud erandit kohaldatakse kuni 24. maini 2021 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 110/2008 (4) II lisa punkti 1 alapunktis f määratletud rummi suhtes ning alates 25. maist 2021 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/787 (5) I lisa punkti 1 alapunkti g alapunktis i määratletud rummi suhtes, mis on toodetud Guadeloupe’il, Prantsuse Guajaanas, Martinique’il ja Réunionil tootmispaigas kogutud suhkruroost ning milles lenduvate ainete, välja arvatud etüül- ja metüülalkoholi sisaldus ühe hektoliitri absoluutse alkoholi kohta on vähemalt 225 grammi ja mille alkoholisisaldus on vähemalt 40 mahuprotsenti.

Artikkel 3

1.   Artiklis 1 osutatud vähendatud aktsiisimäärad ja VSSi määrad, mida kohaldatakse artiklis 2 osutatud rummi suhtes, on piiratud aastakvoodiga 153 000 hektoliitrit puhast alkoholi.

2.   Käesoleva otsuse artiklis 1 osutatud vähendatud aktsiisimäär ja VSSi määr võivad mõlemad olla väiksemad direktiiviga 92/84/EMÜ kehtestatud alkoholiaktsiisi alammäärast, kuid peavad moodustama vähemalt 50 % direktiivi 92/84/EMÜ artikli 3 kohaselt alkoholile kehtestatud täismäärast või VSSi täismäärast.

3.   Käesoleva artikli lõike 2 alusel lubatud kumuleeruv maksusoodustus ei tohi moodustada enam kui 50 % direktiivi 92/84/EMÜ artikli 3 kohaselt alkoholile kehtestatud täismäärast.

Artikkel 4

Prantsusmaa esitab hiljemalt 30. septembriks 2025 komisjonile järelevalvearuande, mis võimaldab komisjonil hinnata, kas artiklis 1 sätestatud loa andmise tingimused on jätkuvalt täidetud. Järelevalvearuanne peab sisaldama lisas nõutud teavet.

Artikkel 5

Käesolevat otsust kohaldatakse 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2027.

Artikkel 6

Käesolev otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile.

Brüssel, 16. november 2020

Nõukogu nimel

eesistuja

M. ROTH

---

(1)  
  6. oktoobri 2020. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Nõukogu 20. veebruari 2014. aasta otsus nr 189/2014/EL, millega lubatakse Prantsusmaal kohaldada Guadeloupe’il, Prantsuse Guajaanas, Martinique’il ja Réunionil toodetud traditsioonilise rummi suhtes teatavate kaudsete maksude vähendatud määra ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2007/659/EÜ (ELT L 59, 28.2.2014, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 19. oktoobri 1992 aasta direktiiv 92/84/EMÜ alkoholi ja alkohoolsete jookide aktsiisimäära ühtlustamise kohta (EÜT L 316, 31.10.1992, lk 29).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 110/2008 piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1576/89 (ELT L 39, 13.2.2008, lk 16).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrus (EL) 2019/787, milles käsitletakse piiritusjookide määratlemist, kirjeldamist, esitlemist ja märgistamist, piiritusjookide nimetuste kasutamist muude toiduainete esitlemisel ja märgistamisel, piiritusjookide geograafiliste tähiste kaitset ning põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi ja destillaatide kasutamist alkohoolsetes jookides ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 110/2008 (ELT L 130, 17.5.2019, lk 1).

5

---

LISA

ARTIKLI 4 KOHASELT JÄRELEVALVEARUANNETES ESITATAV TEAVE

1.

Tabel 1

| | Guadeloupe (eurodes) | Prantsuse Guajaana (eurodes) | Martinique (eurodes) | Réunion (eurodes) | Märkused (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Suhkruroo hind (100 kg kohta) | | | | | |
| Melassi hind (100 kg kohta) | | | | | |
| Veokulud (kg kohta) | | | | | |
| Tööjõud (hlpa (1) kohta) | | | | | |
| Muud sisendid (hlpa (1) kohta) | | | | | |
| Amortisatsioonikulud | | | | | |
| Nõuete täitmise kulud | | | | | |
| Muud kulud (2) | | | | | |
| Märkused tabeli 1 kohta







  (1) | Puhta alkoholi hektoliiter. |

Guadeloupe (eurodes)

Prantsuse Guajaana (eurodes)

Martinique (eurodes)

Réunion (eurodes)

Märkused (3)

Suhkruroo hind (100 kg kohta)

Melassi hind (100 kg kohta)

Veokulud (kg kohta)

Tööjõud (hlpa (1) kohta)

Muud sisendid (hlpa (1) kohta)

Amortisatsioonikulud

Nõuete täitmise kulud

Muud kulud (2)

Märkused tabeli 1 kohta

(1)

Puhta alkoholi hektoliiter.

| (2) | Esitage teave vee, energia ja jäätmetega seotud kulude ning muude asjakohaste kulude kohta. |
| --- | --- |

(2)

Esitage teave vee, energia ja jäätmetega seotud kulude ning muude asjakohaste kulude kohta.

| (3) | Esitage teave kõigi arvutusmeetodite aluseks olevate spetsifikatsioonide ja selgituste kohta. |
| --- | --- |

(3)

Esitage teave kõigi arvutusmeetodite aluseks olevate spetsifikatsioonide ja selgituste kohta.

2.

Tabel 2

| Abi-/toetusmeede
  (1) | Periood
  (2) | Sihtsektor
  (3) | Eelarve summa (eurodes) (4) | Aastased kulud 2019–2024 (eurodes) (5) | Eelarve osa, mis on seotud lisakulude hüvitamisega (6) | Toetust saavate ettevõtete hinnanguline arv (7) | Märkused (8) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [loetelu] | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| Märkused tabeli 2 kohta







  (1) | Esitage teave meetme identifitseerimise ja liigi kohta (programm, riigiabi number jne). |

Abi-/toetusmeede
  (1)

Periood
  (2)

Sihtsektor
  (3)

Eelarve summa (eurodes) (4)

Aastased kulud 2019–2024 (eurodes) (5)

Eelarve osa, mis on seotud lisakulude hüvitamisega (6)

Toetust saavate ettevõtete hinnanguline arv (7)

Märkused (8)

[loetelu]

Märkused tabeli 2 kohta

(1)

Esitage teave meetme identifitseerimise ja liigi kohta (programm, riigiabi number jne).

| (2) | Esitage teave meetmega hõlmatud aastate kohta. |
| --- | --- |

(2)

Esitage teave meetmega hõlmatud aastate kohta.

| (3) | Esitage teave ainult sektorile suunatud meetmete kohta. |
| --- | --- |

(3)

Esitage teave ainult sektorile suunatud meetmete kohta.

| (4) | Esitage teave meetme üldeelarve ja rahastamisallikate kohta. |
| --- | --- |

(4)

Esitage teave meetme üldeelarve ja rahastamisallikate kohta.

| (5) | Võimaluse korral esitage teave tegelike kulude kohta aastate kaupa järelevalveperioodil (2019–2024). |
| --- | --- |

(5)

Võimaluse korral esitage teave tegelike kulude kohta aastate kaupa järelevalveperioodil (2019–2024).

| (6) | Esitage ligikaudne hinnang, väljendatuna protsentides kogueelarvest. |
| --- | --- |

(6)

Esitage ligikaudne hinnang, väljendatuna protsentides kogueelarvest.

| (7) | Võimaluse korral esitage ligikaudne hinnang. |
| --- | --- |

(7)

Võimaluse korral esitage ligikaudne hinnang.

| (8) | Esitage võimalikud märkused ja selgitused. |
| --- | --- |

(8)

Esitage võimalikud märkused ja selgitused.

3.

Tabel 3

| | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saamata jäänud maksutulu | | | | | | |

2019

2020

2021

2022

2023

2024

Saamata jäänud maksutulu

4.

Tabel 4

| Aasta
  (1) | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | Märkused
  (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Piirkondlik kogulisandväärtus | | | | | | | |
| Rummisektoris | | | | | | | |
| Suhkruroo-, suhkru- ja rummisektoris | | | | | | | |
| Tööhõive kohalikes destilleerimiskodades | | | | | | | |
| Tööhõive suhkruroo-, suhkru- ja rummisektoris | | | | | | | |
| Töötuse määr | | | | | | | |
| Aktiivsete ettevõtete arv | | | | | | | |
| Rummitootjate (sh VKEde) arv | | | | | | | |
| Suhkruroo kasvatusala (ha) | | | | | | | |
| Hinnataseme indeks – Prantsusmaa mandriosa | | | | | | | |
| Piirkondade hinnataseme indeks | | | | | | | |
| Piirkondade turistide arv | | | | | | | |
| Destilleerimiskodasid külastavate turistide arv | | | | | | | |
| Märkused tabeli 4 kohta







  (1) | Teave ei pruugi olla kättesaadav kõigi loetletud aastate kohta. |

Aasta
  (1)

2019

2020

2021

2022

2023

2024

Märkused
  (2)

Piirkondlik kogulisandväärtus

Rummisektoris

Suhkruroo-, suhkru- ja rummisektoris

Tööhõive kohalikes destilleerimiskodades

Tööhõive suhkruroo-, suhkru- ja rummisektoris

Töötuse määr

Aktiivsete ettevõtete arv

Rummitootjate (sh VKEde) arv

Suhkruroo kasvatusala (ha)

Hinnataseme indeks – Prantsusmaa mandriosa

Piirkondade hinnataseme indeks

Piirkondade turistide arv

Destilleerimiskodasid külastavate turistide arv

Märkused tabeli 4 kohta

(1)

Teave ei pruugi olla kättesaadav kõigi loetletud aastate kohta.

| (2) | Esitage märkused ja selgitused, kui peate asjakohaseks. |
| --- | --- |

(2)

Esitage märkused ja selgitused, kui peate asjakohaseks.

5.

Tabel 5

| Kogus (hlpa
  (1)
  ) | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rummi tootmine | | | | | | |
| Traditsioonilise rummi tootmine | | | | | | |
| Rummi kohalik müük | | | | | | |
| Mandriossa lähetatud rumm | | | | | | |
| Mandriossa lähetatud traditsiooniline rumm | | | | | | |
| Erandi alusel lähetatud traditsiooniline rumm | | | | | | |
| Teistesse liikmesriikidesse lähetatud rumm | | | | | | |
| Kolmandatesse riikidesse eksporditud rumm | | | | | | |
| Rumm protsendina Extra Or’i koguekspordist (%) | | | | | | |
| Prantsuse traditsioonilise rummi osakaal Prantsusmaa mandriosa rummiturul (%) | | | | | | |
| Prantsusmaa mandriosa rummituru kasvumäär (%) | | | | | | |
| Piiritusjookide turu kasvumäär Prantsusmaa mandriosas (%) | | | | | | |
| Märkus tabeli 5 kohta







  (1) | Puhta alkoholi hektoliiter. |

Kogus (hlpa
  (1)
  )

2019

2020

2021

2022

2023

2024

Rummi tootmine

Traditsioonilise rummi tootmine

Rummi kohalik müük

Mandriossa lähetatud rumm

Mandriossa lähetatud traditsiooniline rumm

Erandi alusel lähetatud traditsiooniline rumm

Teistesse liikmesriikidesse lähetatud rumm

Kolmandatesse riikidesse eksporditud rumm

Rumm protsendina Extra Or’i koguekspordist (%)

Prantsuse traditsioonilise rummi osakaal Prantsusmaa mandriosa rummiturul (%)

Prantsusmaa mandriosa rummituru kasvumäär (%)

Piiritusjookide turu kasvumäär Prantsusmaa mandriosas (%)

Märkus tabeli 5 kohta

(1)

Puhta alkoholi hektoliiter.

6.

| |
| --- |

7.

| |
| --- |

---

| 1.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 402/13 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 402/13

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2020/1792,

16. november 2020,

Kanaari saartel kohaldatava AIEM-maksu kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 349,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (1)

toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 349 kohaselt võtab nõukogu, võttes arvesse äärepoolseimate piirkondade struktuurilisi ühiskondlikke ja majanduslikke piiranguid, sealhulgas nende kaugust, isoleeritust, väikest pindala, raskeid looduslikke olusid ja majanduslikku sõltuvust mõnest tootest, erimeetmed, mis on suunatud eriti aluslepingute kohaldamise tingimuste sätestamisele nendes piirkondades, kaasa arvatud ühine poliitika. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 349 kohaselt võtab nõukogu, võttes arvesse äärepoolseimate piirkondade struktuurilisi ühiskondlikke ja majanduslikke piiranguid, sealhulgas nende kaugust, isoleeritust, väikest pindala, raskeid looduslikke olusid ja majanduslikku sõltuvust mõnest tootest, erimeetmed, mis on suunatud eriti aluslepingute kohaldamise tingimuste sätestamisele nendes piirkondades, kaasa arvatud ühine poliitika.

| (2) | Erimeetmed tuleks seega võtta selleks, et sätestada ELi toimimise lepingu kohaldamise tingimused nendes piirkondades. Selliste erimeetmete puhul tuleb arvesse võtta nende piirkondade eripära ja piiranguid, kahjustamata sealjuures liidu õiguskorra terviklikkust ja ühtsust, sealhulgas siseturgu ja ühist poliitikat. |
| --- | --- |

(2)

Erimeetmed tuleks seega võtta selleks, et sätestada ELi toimimise lepingu kohaldamise tingimused nendes piirkondades. Selliste erimeetmete puhul tuleb arvesse võtta nende piirkondade eripära ja piiranguid, kahjustamata sealjuures liidu õiguskorra terviklikkust ja ühtsust, sealhulgas siseturgu ja ühist poliitikat.

| (3) | Kanaari saarte majanduslik sõltuvus teenuste sektorist ja eriti turismist, mõõdetuna selle sektori osakaaluna piirkonna SKPst, on märkimisväärne piirang. Sellel sektoril on Kanaari saarte majanduses oluliselt suurem roll kui tööstussektoril. |
| --- | --- |

(3)

Kanaari saarte majanduslik sõltuvus teenuste sektorist ja eriti turismist, mõõdetuna selle sektori osakaaluna piirkonna SKPst, on märkimisväärne piirang. Sellel sektoril on Kanaari saarte majanduses oluliselt suurem roll kui tööstussektoril.

| (4) | Eraldatuse ja saarelise asendi kombinatsioon takistab isikute, kaupade ja teenuste vaba liikumist ning on Kanaari saarte jaoks olulisuselt teine piirang. Saarte asukoht suurendab nende sõltuvust lennu- ja meretranspordist. Transport neile kaugetele ja eraldatud saartele, saartelt ja saartel suurendab veelgi kohaliku tööstuse tootmiskulusid. Tootmiskulud on suuremad, sest kõnealused transpordiliigid on vähem tõhusad ja kallimad kui maantee- või raudteetransport. |
| --- | --- |

(4)

Eraldatuse ja saarelise asendi kombinatsioon takistab isikute, kaupade ja teenuste vaba liikumist ning on Kanaari saarte jaoks olulisuselt teine piirang. Saarte asukoht suurendab nende sõltuvust lennu- ja meretranspordist. Transport neile kaugetele ja eraldatud saartele, saartelt ja saartel suurendab veelgi kohaliku tööstuse tootmiskulusid. Tootmiskulud on suuremad, sest kõnealused transpordiliigid on vähem tõhusad ja kallimad kui maantee- või raudteetransport.

| (5) | Eraldatus toob kaasa suuremad tootmiskulud ka tulenevalt saarte sõltuvusest tooraine- ja energiaimpordist, varude kogumise kohustusest ning tootmisseadmete tarneid mõjutavatest raskustest. |
| --- | --- |

(5)

Eraldatus toob kaasa suuremad tootmiskulud ka tulenevalt saarte sõltuvusest tooraine- ja energiaimpordist, varude kogumise kohustusest ning tootmisseadmete tarneid mõjutavatest raskustest.

| (6) | Mastaabisäästu võimalusi piiravad turu väiksus ja vähene eksport, saarestiku geograafiline killustatus ning mitmekülgsete, kuid väikesemahuliste tootmisharude säilitamise kohustus, et vastata väikese turu nõudmistele. |
| --- | --- |

(6)

Mastaabisäästu võimalusi piiravad turu väiksus ja vähene eksport, saarestiku geograafiline killustatus ning mitmekülgsete, kuid väikesemahuliste tootmisharude säilitamise kohustus, et vastata väikese turu nõudmistele.

| (7) | Kanaari saartel on paljudel juhtudel keerulisem või kallim saada eri- ja hooldusteenuseid, koolitada juhte ja tehnikuid, sõlmida allhankelepinguid või edendada ettevõtlust väljaspool piirkondlikku turgu. Turustusmeetodite piiratuse tõttu tekivad liigsed varud. |
| --- | --- |

(7)

Kanaari saartel on paljudel juhtudel keerulisem või kallim saada eri- ja hooldusteenuseid, koolitada juhte ja tehnikuid, sõlmida allhankelepinguid või edendada ettevõtlust väljaspool piirkondlikku turgu. Turustusmeetodite piiratuse tõttu tekivad liigsed varud.

| (8) | Tööstusjäätmete kõrvaldamine ja toksiliste jäätmete töötlemine suurendavad keskkonnakulusid. Need kulud on tavapärasest suuremad seetõttu, et ringlussevõtukäitised puuduvad (v.a teatavate toodete puhul) ning jäätmed tuleb transportida töötlemiseks väljaspool Kanaari saari. |
| --- | --- |

(8)

Tööstusjäätmete kõrvaldamine ja toksiliste jäätmete töötlemine suurendavad keskkonnakulusid. Need kulud on tavapärasest suuremad seetõttu, et ringlussevõtukäitised puuduvad (v.a teatavate toodete puhul) ning jäätmed tuleb transportida töötlemiseks väljaspool Kanaari saari.

| (9) | Maks tuntud kui „Arbitrio sobre Importaciones y Entregas de Mercancías en las Islas Canarias“ (edaspidi „AIEM-maks“) toetab Kanaari saarte tööstusliku tootmise sektori autonoomse arengu eesmärki ja on ette nähtud Kanaari saarte majanduse mitmekesistamiseks. |
| --- | --- |

(9)

Maks tuntud kui „Arbitrio sobre Importaciones y Entregas de Mercancías en las Islas Canarias“ (edaspidi „AIEM-maks“) toetab Kanaari saarte tööstusliku tootmise sektori autonoomse arengu eesmärki ja on ette nähtud Kanaari saarte majanduse mitmekesistamiseks.

| (10) | Nõukogu otsusega 2002/546/EÜ, (2) mis on vastu võetud EÜ asutamislepingu artikli 299 alusel, lubati Hispaanial algselt kuni 31. detsembrini 2011 vabastada teatavad Kanaari saartel valmistatud tooted AIEM-maksust või seda kõnealuste toodete puhul vähendada. Otsuse lisas on esitatud nende toodete loetelu, mille suhtes võib maksuvabastust või maksuvähendust kohaldada. Olenevalt tootest ei või kohalikult toodetud ja muude toodete maksumäära erinevus olla üle 5, 15 või 25 protsendipunkti. |
| --- | --- |

(10)

Nõukogu otsusega 2002/546/EÜ, (2) mis on vastu võetud EÜ asutamislepingu artikli 299 alusel, lubati Hispaanial algselt kuni 31. detsembrini 2011 vabastada teatavad Kanaari saartel valmistatud tooted AIEM-maksust või seda kõnealuste toodete puhul vähendada. Otsuse lisas on esitatud nende toodete loetelu, mille suhtes võib maksuvabastust või maksuvähendust kohaldada. Olenevalt tootest ei või kohalikult toodetud ja muude toodete maksumäära erinevus olla üle 5, 15 või 25 protsendipunkti.

| (11) | Nõukogu otsusega nr 895/2011/EL (3) muudeti otsust 2002/546/EÜ, pikendades selle kohaldamisaega 31. detsembrini 2013. |
| --- | --- |

(11)

Nõukogu otsusega nr 895/2011/EL (3) muudeti otsust 2002/546/EÜ, pikendades selle kohaldamisaega 31. detsembrini 2013.

| (12) | Nõukogu otsusega nr 1413/2013/EL (4) muudeti otsust 2002/546/EÜ, pikendades selle kohaldamisaega 30. juunini 2014. |
| --- | --- |

(12)

Nõukogu otsusega nr 1413/2013/EL (4) muudeti otsust 2002/546/EÜ, pikendades selle kohaldamisaega 30. juunini 2014.

| (13) | Nõukogu otsusega nr 377/2014/EL (5) lubati Hispaanial kuni 31. detsembrini 2020 vabastada teatavad Kanaari saartel valmistatud tooted AIEM-maksust või seda kõnealuste toodete puhul vähendada. Otsuse lisas on esitatud nende toodete loetelu, mille suhtes võib maksuvabastust või maksuvähendust kohaldada. |
| --- | --- |

(13)

Nõukogu otsusega nr 377/2014/EL (5) lubati Hispaanial kuni 31. detsembrini 2020 vabastada teatavad Kanaari saartel valmistatud tooted AIEM-maksust või seda kõnealuste toodete puhul vähendada. Otsuse lisas on esitatud nende toodete loetelu, mille suhtes võib maksuvabastust või maksuvähendust kohaldada.

| (14) | Olukorra hoolikas uurimine kinnitab vajadust rahuldada Hispaania taotlus pikendada loa kehtivusaega. |
| --- | --- |

(14)

Olukorra hoolikas uurimine kinnitab vajadust rahuldada Hispaania taotlus pikendada loa kehtivusaega.

| (15) | Kõnealuste tööstustoodete puhul kohaldada lubatud maksimaalne maksumäära erinevus ei tohi ületada 15 %. Kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega peaks Hispaania ametiasutustel olema võimalik otsustada iga toote asjakohane protsendimäär. Lubatud maksumäära erinevus ei tohiks ületada tõendatud lisakulusid. Selle maksusoodustuse kohaldamise ülempiir peaks siiski olema 150 miljonit eurot aastas, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel. |
| --- | --- |

(15)

Kõnealuste tööstustoodete puhul kohaldada lubatud maksimaalne maksumäära erinevus ei tohi ületada 15 %. Kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega peaks Hispaania ametiasutustel olema võimalik otsustada iga toote asjakohane protsendimäär. Lubatud maksumäära erinevus ei tohiks ületada tõendatud lisakulusid. Selle maksusoodustuse kohaldamise ülempiir peaks siiski olema 150 miljonit eurot aastas, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel.

| (16) | Kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega ja paindlikkuse tagamiseks peaks Hispaania ametiasutustel olema lubatud tooteid ja nende puhul lubatud erinevat maksumäära muuta, et kajastada Kanaari saartel selliste toodete valmistamisel tekkinud lisakulude tegelikku suurust. Sellega seoses peaks Hispaania ametiasutustel olema võimalik vajaduse korral kohaldada madalamaid diferentseeritud maksumäärasid ja kehtestada konkreetsete toodete suhtes miinimummaks, tingimusel et muudatus on kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 349 eesmärkidega. Toodete loetelu muutmine peaks põhinema järgmistel abikõlblikkuse kriteeriumidel: olemas on kohalik toodang ja selle osa kohalikust turust vähemalt 5 %; olemas on märkimisväärne kaupade import (sh Hispaania mandriosast ja teistest liikmesriikidest), mis võib ohustada kohaliku tootmise jätkumist, ja selle osa kohalikust turust on vähemalt 10 %; olemas on lisakulud, mis tõstavad kohaliku toodangu omahinda võrreldes mujal valmistatud toodetega, ohustades kohapeal valmistatud toodete konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

(16)

Kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega ja paindlikkuse tagamiseks peaks Hispaania ametiasutustel olema lubatud tooteid ja nende puhul lubatud erinevat maksumäära muuta, et kajastada Kanaari saartel selliste toodete valmistamisel tekkinud lisakulude tegelikku suurust. Sellega seoses peaks Hispaania ametiasutustel olema võimalik vajaduse korral kohaldada madalamaid diferentseeritud maksumäärasid ja kehtestada konkreetsete toodete suhtes miinimummaks, tingimusel et muudatus on kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 349 eesmärkidega. Toodete loetelu muutmine peaks põhinema järgmistel abikõlblikkuse kriteeriumidel: olemas on kohalik toodang ja selle osa kohalikust turust vähemalt 5 %; olemas on märkimisväärne kaupade import (sh Hispaania mandriosast ja teistest liikmesriikidest), mis võib ohustada kohaliku tootmise jätkumist, ja selle osa kohalikust turust on vähemalt 10 %; olemas on lisakulud, mis tõstavad kohaliku toodangu omahinda võrreldes mujal valmistatud toodetega, ohustades kohapeal valmistatud toodete konkurentsivõimet.

| (17) | Hispaania ametiasutustel peaks olema lubatud teha turuosa künnistest erandeid nõuetekohaselt põhjendatud asjaoludel, mis hõlmavad tööjõumahukat tootmist, kohaliku arengu jaoks muidu strateegilise tähtsusega tootmist, perioodiliselt kõikuvat tootmist, eriti ebasoodsates piirkondades toimuvat tootmist ning tervisekriiside lahendamiseks vajalike meditsiinitoodete ja isikukaitsevahendite tootmist. Hispaania ametiasutustel peaks olema võimalik toodete loetelu ja nende puhul lubatud erinevat maksumäära muuta, tingimusel et muudatus on kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 349 eesmärkidega. |
| --- | --- |

(17)

Hispaania ametiasutustel peaks olema lubatud teha turuosa künnistest erandeid nõuetekohaselt põhjendatud asjaoludel, mis hõlmavad tööjõumahukat tootmist, kohaliku arengu jaoks muidu strateegilise tähtsusega tootmist, perioodiliselt kõikuvat tootmist, eriti ebasoodsates piirkondades toimuvat tootmist ning tervisekriiside lahendamiseks vajalike meditsiinitoodete ja isikukaitsevahendite tootmist. Hispaania ametiasutustel peaks olema võimalik toodete loetelu ja nende puhul lubatud erinevat maksumäära muuta, tingimusel et muudatus on kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 349 eesmärkidega.

| (18) | Kanaari saarte sotsiaal-majandusliku arengu edendamise eesmärgid kajastuvad riigi tasandil AIEM-maksu eesmärgis ja sellest maksust saadud tulu jaotamises. AIEM-maksust saadava tulu kandmine Kanaari saarte majandus- ja maksusüsteemi vahenditesse ning selle tulu kasutamine majandus- ja sotsiaalse arengu strateegia heaks, sealhulgas kohaliku majandustegevuse edendamiseks, on õiguslik kohustus. |
| --- | --- |

(18)

Kanaari saarte sotsiaal-majandusliku arengu edendamise eesmärgid kajastuvad riigi tasandil AIEM-maksu eesmärgis ja sellest maksust saadud tulu jaotamises. AIEM-maksust saadava tulu kandmine Kanaari saarte majandus- ja maksusüsteemi vahenditesse ning selle tulu kasutamine majandus- ja sotsiaalse arengu strateegia heaks, sealhulgas kohaliku majandustegevuse edendamiseks, on õiguslik kohustus.

| (19) | AIEM-maksust vabastust või selle vähendamist peaks kohaldama seitse aastat. Hispaania ametiasutused peaksid esitama komisjonile 30. septembriks 2025 järelevalvearuande, et komisjon saaks hinnata, kas loa andmise tingimused on endiselt täidetud. |
| --- | --- |

(19)

AIEM-maksust vabastust või selle vähendamist peaks kohaldama seitse aastat. Hispaania ametiasutused peaksid esitama komisjonile 30. septembriks 2025 järelevalvearuande, et komisjon saaks hinnata, kas loa andmise tingimused on endiselt täidetud.

| (20) | Käesolev otsus ei piira ELi toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 võimalikku kohaldamist, |
| --- | --- |

(20)

Käesolev otsus ei piira ELi toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 võimalikku kohaldamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Erandina ELi toimimise lepingu artiklitest 28, 30 ja 110 lubatakse Hispaania ametiasutustel kuni 31. detsembrini 2027 ette näha, et I lisas loetletud kategooriatesse kuuluvate toodete suhtes, mis on valmistatud Kanaari saartel, kehtib täielik vabastus maksust „Arbitrio sobre las Importaciones y Entregas de Mercancías en las Islas Canarias“ („AIEM-maks“) või selle maksu osaline vähendamine. Kõnealused maksuvabastused või -vähendused moodustavad Kanaari saarte majandus- ja sotsiaalse arengu strateegia osa ja neid kasutatakse kohaliku majandustegevuse edendamiseks.

2.   Lõikes 1 osutatud täieliku maksuvabastuse või osalise maksuvähenduse kohaldamine ei tohi I lisas loetletud kategooriatesse kuuluvate toodete puhul kaasa tuua erinevusi, mis ületavad 15 %.

Hispaania ametiasutused tagavad, et toodete suhtes kohaldatavad maksuvabastused või maksuvähendused ei ületa protsendimäära, mis on tingimata vajalik kohaliku majandustegevuse säilitamiseks, edendamiseks ja arendamiseks. Lubatud erinev maksumäär ei tohi ületada tõendatud lisakulusid.

3.   Seda maksusoodustust kohaldatakse kuni 150 miljoni euro ulatuses aastas, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel.

Artikkel 2

1.   Hispaania ametiasutused valivad artikli 1 lõikes 1 osutatud tooded järgmisi kriteeriume arvesse võttes:

| a) | olemas on kohalik toodang ja selle osa kohalikust turust ei ole alla 5 %; |
| --- | --- |

a)

olemas on kohalik toodang ja selle osa kohalikust turust ei ole alla 5 %;

| b) | olemas on märkimisväärne kaupade import (sh Hispaania mandriosast ja teistest liikmesriikidest), mis võib ohustada kohaliku tootmise jätkumist, ja selle osa kohalikust turust on vähemalt 10 %; |
| --- | --- |

b)

olemas on märkimisväärne kaupade import (sh Hispaania mandriosast ja teistest liikmesriikidest), mis võib ohustada kohaliku tootmise jätkumist, ja selle osa kohalikust turust on vähemalt 10 %;

| c) | olemas on lisakulud, mis tõstavad kohaliku toodangu kulusid võrreldes mujal valmistatud toodetega, ohustades kohapeal valmistatud toodete konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

c)

olemas on lisakulud, mis tõstavad kohaliku toodangu kulusid võrreldes mujal valmistatud toodetega, ohustades kohapeal valmistatud toodete konkurentsivõimet.

2.   Hispaania ametiasutused võivad teha erandi lõike 1 punktides a ja b osutatud turuosa künnistest nõuetekohaselt põhjendatud asjaoludel, mis hõlmavad järgmist:

| a) | tööjõumahukas tootmine; |
| --- | --- |

a)

tööjõumahukas tootmine;

| b) | kohaliku arengu jaoks muidu strateegiliselt tähtis tootmine; |
| --- | --- |

b)

kohaliku arengu jaoks muidu strateegiliselt tähtis tootmine;

| c) | perioodiliselt kõikuv tootmine; |
| --- | --- |

c)

perioodiliselt kõikuv tootmine;

| d) | eriti ebasoodsates piirkondades toimuv tootmine; |
| --- | --- |

d)

eriti ebasoodsates piirkondades toimuv tootmine;

| e) | tervisekriiside lahendamiseks vajalike meditsiinitoodete ja isikukaitsevahendite tootmine. |
| --- | --- |

e)

tervisekriiside lahendamiseks vajalike meditsiinitoodete ja isikukaitsevahendite tootmine.

Artikkel 3

Hispaania ametiasutused esitavad komisjonile 1. jaanuariks 2021 esialgse loetelu toodetest, mille suhtes kohaldatakse maksuvabastust või maksuvähendust. Need tooted peavad kuuluma I lisas sätestatud tootekategooriatesse. Hispaania ametiasutused võivad seda toodete loetelu muuta, tingimusel et komisjonile esitatakse kogu asjakohane teave.

Artikkel 4

Hispaania ametiasutused esitavad hiljemalt 30. septembriks 2025 komisjonile järelevalvearuande, mis võimaldab komisjonil hinnata, kas artiklis 1 sätestatud loa andmise tingimused on endiselt täidetud. Järelevalvearuanne peab sisaldama II lisas nõutud teavet.

Artikkel 5

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021.

Artikkel 6

Käesolev otsus on adresseeritud Hispaania Kuningriigile.

Brüssel, 16. november 2020

Nõukogu nimel

eesistuja

M. ROTH

---

(1)  
  6. oktoobri 2020. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Nõukogu 20. juuni 2002. aasta otsus 2002/546/EÜ Kanaari saartel kohaldatava AIEM-maksu kohta (EÜT L 179, 9.7.2002, lk 22).

2

(3)  Nõukogu 19. detsembri 2011. aasta otsus nr 895/2011/EL, millega muudetakse otsust 2002/546/EÜ seoses selle kohaldamisajaga (ELT L 345, 29.12.2011, lk 17).

3

(4)  Nõukogu 17. detsembri 2013. aasta otsus nr 1413/2013/EL, millega muudetakse otsust 2002/546/EÜ kohaldamisaja osas (ELT L 353, 28.12.2013, lk 13).

4

(5)  Nõukogu 12. juuni 2014. aasta otsus nr 377/2014/EL AIEM-maksu kohaldamise kohta Kanaari saartel (ELT L 182, 21.6.2014, lk 4).

5

---

I LISA

ARTIKLI 1 LÕIKES 1 OSUTATUD TOODETE LOETELU VASTAVALT HARMONEERITUD SÜSTEEMI RUBRIIKIDE TOOTEKATEGOORIATELE

Põllumajandus, loomakasvatus, metsandus ja kalandus

| 0203 | 0204 | 0207 | 0407 | 0603 | 0701 | 0703 | 0706 | 0708 | 0810 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

0203

0204

0207

0407

0603

0701

0703

0706

0708

0810

Mäetööstus

| 2516 | 6801 | 6802 | 6810 |
| --- | --- | --- | --- |

2516

6801

6802

6810

Ehitusmaterjalid

| 2523 | 3816 | 3824 | 6809 | 7006 | 7007 | 7008 | 7009 | 7010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2523

3816

3824

6809

7006

7007

7008

7009

7010

Kemikaalid

| 2804 | 2807 | 2811 | 2828 | 2853 | 3102 | 3105 | 3208 | 3209 | 3212 | 3213 | 3214 | 3304 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3401 | 3402 | 3406 | 3814 | 3917 | 3920 | 3923 | 3925 | 4012 | | | | |

2804

2807

2811

2828

2853

3102

3105

3208

3209

3212

3213

3214

3304

3401

3402

3406

3814

3917

3920

3923

3925

4012

Metallitöötlemistööstus

| 7308 | 7309 | 7604 | 7608 | 7610 | 8415 | 8424 | 8907 | 9403 | 9404 | 9406 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

7308

7309

7604

7608

7610

8415

8424

8907

9403

9404

9406

Toidu ja jookide tootmine

| 0210 | 0305 | 0403 | 0406 | 0901 | 1101 | 1102 | 1601 | 1602 | 1702 | 1704 | 1806 | 1901 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1902 | 1904 | 1905 | 2002 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2103 | 2105 | 2106 | 2201 |
| 2202 | 2203 | 2204 | 2208 | 2309 | | | | | | | | |

0210

0305

0403

0406

0901

1101

1102

1601

1602

1702

1704

1806

1901

1902

1904

1905

2002

2005

2006

2007

2008

2009

2103

2105

2106

2201

2202

2203

2204

2208

2309

Tubakas

2402

Tekstiil, nahk ja jalatsid

| 6109 | 6112 |
| --- | --- |

6109

6112

Paber

| 4808 | 4811 | 4818 | 4819 | 4821 | 4823 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

4808

4811

4818

4819

4821

4823

Graafika

| 4909 | 4910 | 4911 |
| --- | --- | --- |

4909

4910

4911

---

II LISA

ARTIKLI 4 KOHASES JÄRELEVALVEARUANDES ESITATAV TEAVE

1.

See aruanne peab sisaldama lisakulusid käsitlevate üksikasjalike sihtuuringute kokkuvõtteid ja Hispaania jätkab korrapäraselt nende uuringute tegemist.

2.

Muud toetused. Hispaania ametiasutused saadavad loetelu kõikidest muudest abi- ja toetusmeetmetest, millega kaetakse ettevõtjate täiendavad tegevuskulud, mis on seotud Kanaari saarte äärepoolseima piirkonna staatusega.

3.

Tabel 1

| Aasta (*1) | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | Märkused (*2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saamata jäänud maksutulu (1) | | | | | | | |
| Maksulaekumised – import (2) | | | | | | | |
| Maksulaekumised – kohalik toodang (3) | | | | | | | |
| Märkused tabeli 1 kohta |

Aasta (*1)

2019

2020

2021

2022

2023

2024

Märkused (*2)

Saamata jäänud maksutulu (1)

Maksulaekumised – import (2)

Maksulaekumised – kohalik toodang (3)

Märkused tabeli 1 kohta

4.

Tabel 2

| Aasta (*3) | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | Märkused (*4) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Piirkondlik kogulisandväärtus | | | | | | | |
| — | Toetust saavates sektorites (4) |

Aasta (*3)

2019

2020

2021

2022

2023

2024

Märkused (*4)

Piirkondlik kogulisandväärtus

—

Toetust saavates sektorites (4)

Üldine piirkondlik tööhõive

| — | Toetust saavates sektorites (4) |
| --- | --- |

—

Toetust saavates sektorites (4)

Tegutsevate ettevõtjate arv

| — | Toetust saavates sektorites (4) |
| --- | --- |

—

Toetust saavates sektorites (4)

Mandriosa hinnataseme indeks

Piirkonna hinnataseme indeks

Märkused tabeli 2 kohta

5.

Tabel 3

Toodete kindlaksmääramine ja kohaldatavad määrad

| Toetust saavad tooted – CN-kood (4-, 6-, 8-või 10-kohaline) | Aasta | Heakskiidetud CN4 kategooria (5) | Koodi spetsifikatsioonid (6) | Välistoodangu maksumäär (7) | Sisetoodangu maksumäär (8) | Kohaldatav maksumäära erinevus (9) | Märkused ((**)) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 2019 | | | | | | |
| | 2020 | | | | | | |
| | 2021 | | | | | | |
| | 2022 | | | | | | |
| | 2023 | | | | | | |
| | 2024 | | | | | | |
| Märkused tabeli 3 kohta |

Toetust saavad tooted – CN-kood (4-, 6-, 8-või 10-kohaline)

Aasta

Heakskiidetud CN4 kategooria (5)

Koodi spetsifikatsioonid (6)

Välistoodangu maksumäär (7)

Sisetoodangu maksumäär (8)

Kohaldatav maksumäära erinevus (9)

Märkused ((**))

2019

2020

2021

2022

2023

2024

Märkused tabeli 3 kohta

Tabel 4

Toetust saavate toodete turuosa

| Toetust saavad tooted – CN-kood (4-, 6-, 8-või 10-kohaline) (*5) | Aasta | Maht (10) | Väärtus (eurodes) (11) | Märkused (*7) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Kohalik toodang | Ühik | Import | Turuosa (*6) | Kohalik toodang | Import | Turuosa (*6) | |
| | 2019 | | | | | | | | |
| | 2020 | | | | | | | | |
| | 2021 | | | | | | | | |
| | 2022 | | | | | | | | |
| | 2023 | | | | | | | | |
| | 2024 | | | | | | | | |
| Märkused tabeli 4 kohta |

Toetust saavad tooted – CN-kood (4-, 6-, 8-või 10-kohaline) (*5)

Aasta

Maht (10)

Väärtus (eurodes) (11)

Märkused (*7)

Kohalik toodang

Ühik

Import

Turuosa (*6)

Kohalik toodang

Import

Turuosa (*6)

2019

2020

2021

2022

2023

2024

Märkused tabeli 4 kohta

6.

| |
| --- |

7.

| |
| --- |

---

(1)  
  „Saamata jäänud maksutulu“ – kohaliku toodangu suhtes kohaldatavate maksuerinevuste (maksuvabastused ja -vähendused) tõttu kogumata jäänud maksu kogusumma (eurodes). Toote tasandil korrutatakse selle arvutamiseks kohalikul turul müüdud toodangu väärtus (st lahutades ekspordi) kohaldatava maksumäära erinevusega. Näitaja arvutamiseks liidetakse seejärel toote tasandi hinnangud kokku.

1

(2)  
  „Maksulaekumised – import“ – maksustatavate toodete impordilt sisse nõutud maksu kogusumma (eurodes).

2

(3)  
  „Maksulaekumised – kohalik toodang“ – maksustatavatelt kohalikelt toodetelt sisse nõutud maksu kogusumma (eurodes).

3

(*1)  Teave ei pruugi olla kõigi loetletud aastate kohta kättesaadav.

*1

(*2)  Asjakohasel juhul esitage märkused ja selgitused.

*2

(4)  
  „Toetust saavad sektorid“ – majandussektorid (NACE määratlus vms), kus toodangu suhtes kohaldatakse valdavalt (toodangu mahu järgi) maksuvabastusi või -vähendusi.

4

(*3)  Teave ei pruugi olla kõigi loetletud aastate kohta kättesaadav.

*3

(*4)  Asjakohasel juhul esitage märkused ja selgitused.

*4

(5)  
  „Heakskiidetud CN4 kategooria“ – käesolevas otsuses heaks kiidetud CN4 kategooria.

5

(6)  
  „Koodi spetsifikatsioon“ – kui erinevatele 10-kohalistele koodidele või CNi/TARICi määratluste muude sihtotstarbeliste spetsifikatsioonide põhjal kohaldatakse erinevat kohtlemist.

6

(7)  
  „Välistoodangu maksumäär“ – impordi suhtes kohaldatav maksumäär.

7

(8)  
  „Sisetoodangu maksumäär“ – kohaliku toodangu suhtes kohaldatav maksumäär.

8

(9)  
  „Kohaldatav maksumäära erinevus“ – välis- ja sisetoodangu maksumäära erinevus.

9

((**))  Asjakohasel juhul esitage märkused ja selgitused.

(**)

(*5)  Esimene veerg peaks olema identne eelmise tabeliga, et andmeid oleks võimalik võrrelda.

*5

(10)  
  „Maht“ – veerus „Ühik“ täpsustada mõõtühik (tonnid, hektoliitrid, tükid jne).

10

(11)  
  „Väärtus“ – impordi puhul langeb see kokku maksustatava väärtusega.

11

(*6)  
  „Turuosa“ – turuosa arvutamiseks lahutatakse kohalike toodete eksport.

*6

(*7)  Asjakohasel juhul esitage märkused ja selgitused.

*7

---

| 1.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 402/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 402/21

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2020/1793,

16. november 2020,

millega muudetakse otsuse nr 940/2014/EL (dokimaksu kohaldamise kohta Prantsusmaa äärepoolseimates piirkondades) kohaldamisaega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 349,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1),

toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu otsusega nr 940/2014/EL (2) lubatakse Prantsuse ametiasutustel kohaldada dokimaksuvabastust või -vähendust Prantsusmaa äärepoolseimates piirkondades kõnealuse otsuse lisas loetletud toodete suhtes, mis on nendes äärepoolseimates piirkondades kohapeal toodetud. Maksimaalne lubatud maksumäära erinevus on sõltuvalt tootest ja asjaomasest ülemeredepartemangust 10, 20 või 30 protsendipunkti. Otsust nr 940/2014/EL kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2020. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu otsusega nr 940/2014/EL (2) lubatakse Prantsuse ametiasutustel kohaldada dokimaksuvabastust või -vähendust Prantsusmaa äärepoolseimates piirkondades kõnealuse otsuse lisas loetletud toodete suhtes, mis on nendes äärepoolseimates piirkondades kohapeal toodetud. Maksimaalne lubatud maksumäära erinevus on sõltuvalt tootest ja asjaomasest ülemeredepartemangust 10, 20 või 30 protsendipunkti. Otsust nr 940/2014/EL kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2020.

| (2) | Prantsusmaa on seisukohal, et äärepoolseimaid piirkondi mõjutavad ebasoodsad konkurentsitingimused ei ole kadunud ning ta on komisjonilt taotlenud, et kehtiva diferentseeritud maksumäära süsteemiga sarnanevat süsteemi kohaldataks ka peale 1. jaanuari 2021 kuni 31. detsembrini 2027. |
| --- | --- |

(2)

Prantsusmaa on seisukohal, et äärepoolseimaid piirkondi mõjutavad ebasoodsad konkurentsitingimused ei ole kadunud ning ta on komisjonilt taotlenud, et kehtiva diferentseeritud maksumäära süsteemiga sarnanevat süsteemi kohaldataks ka peale 1. jaanuari 2021 kuni 31. detsembrini 2027.

| (3) | Selliste toodete loetelu läbivaatamine, mille suhtes soovib Prantsusmaa kohaldada diferentseeritud maksumäära, oli ajamahukas, sest iga toote puhul oli vaja kontrollida, kas diferentseeritud maksumäär ja selle ulatus on õigustatud, ning tagada, et diferentseeritud maksumäär ei õõnesta liidu õiguskorra, sealhulgas siseturu ja ühise poliitika terviklikkust ega sidusust. |
| --- | --- |

(3)

Selliste toodete loetelu läbivaatamine, mille suhtes soovib Prantsusmaa kohaldada diferentseeritud maksumäära, oli ajamahukas, sest iga toote puhul oli vaja kontrollida, kas diferentseeritud maksumäär ja selle ulatus on õigustatud, ning tagada, et diferentseeritud maksumäär ei õõnesta liidu õiguskorra, sealhulgas siseturu ja ühise poliitika terviklikkust ega sidusust.

| (4) | COVID-19 pandeemiaga seotud kriis põhjustas tõsise viivituse Prantsusmaa ametiasutuste töös selliseks kontrolliks vajaliku teabe kogumisel. Seetõttu ei olnud seda tööd seni võimalik lõpule viia. |
| --- | --- |

(4)

COVID-19 pandeemiaga seotud kriis põhjustas tõsise viivituse Prantsusmaa ametiasutuste töös selliseks kontrolliks vajaliku teabe kogumisel. Seetõttu ei olnud seda tööd seni võimalik lõpule viia.

| (5) | Kui ühtegi ettepanekut enne 1. jaanuari 2021 vastu ei võeta, võib see kaasa tuua õigusliku vaakumi ulatuses, milles keelatakse alates 1. jaanuarist 2021 Prantsusmaa äärepoolseimates piirkondades igasugune erineva maksumäära kohaldamine. |
| --- | --- |

(5)

Kui ühtegi ettepanekut enne 1. jaanuari 2021 vastu ei võeta, võib see kaasa tuua õigusliku vaakumi ulatuses, milles keelatakse alates 1. jaanuarist 2021 Prantsusmaa äärepoolseimates piirkondades igasugune erineva maksumäära kohaldamine.

| (6) | Käimasoleva kontrollimise lõpetamiseks ja andmaks komisjonile aega esitada tasakaalustatud ettepanek, mille puhul võetakse arvesse erinevaid huvisid, on vaja kuus kuud lisaaega. |
| --- | --- |

(6)

Käimasoleva kontrollimise lõpetamiseks ja andmaks komisjonile aega esitada tasakaalustatud ettepanek, mille puhul võetakse arvesse erinevaid huvisid, on vaja kuus kuud lisaaega.

| (7) | Seepärast tuleks otsust nr 940/2014/EL vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(7)

Seepärast tuleks otsust nr 940/2014/EL vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse nr 940/2014/EL artikli 1 lõikes 1 asendatakse kuupäev „31. detsembrini 2020“ kuupäevaga „30. juunini 2021“.

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile.

Brüssel, 16. november 2020

Nõukogu nimel

eesistuja

M. ROTH

---

(1)  
  6. oktoobri 2020. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Nõukogu 17. detsembri 2014. aasta otsus nr 940/2014/EL dokimaksu kohaldamise kohta Prantsusmaa äärepoolseimates piirkondades (ELT L 367, 23.12.2014, lk 1).

2

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 1.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 402/23 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 402/23

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2020/1794,

16. september 2020,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/848 II lisa I osa seoses üleminekuaja ja mittemahepõllumajandusliku taimse paljundusmaterjali kasutamisega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrust (EL) 2018/848, mis käsitleb mahepõllumajanduslikku tootmist ja mahepõllumajanduslike toodete märgistamist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 834/2007, (1) eriti selle artikli 12 lõike 2 punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) 2018/848 ja eelkõige selle II lisa I osas on sätestatud teatavad nõuded seoses üleminekuaja ja mittemahepõllumajandusliku taimse paljundusmaterjali kasutamisega. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) 2018/848 ja eelkõige selle II lisa I osas on sätestatud teatavad nõuded seoses üleminekuaja ja mittemahepõllumajandusliku taimse paljundusmaterjali kasutamisega.

| (2) | Võttes arvesse määruse (EL) 2018/848 artiklis 53 sätestatud, mahepõllumajandusliku taimse paljundusmaterjali kasutamise suhtes lubatud erandite järkjärgulist kaotamist pikema aja jooksul, on oluline suurendada mahepõllumajandusliku ja üleminekuaja taimse paljundusmaterjali tootmist ja turulelaskmist. |
| --- | --- |

(2)

Võttes arvesse määruse (EL) 2018/848 artiklis 53 sätestatud, mahepõllumajandusliku taimse paljundusmaterjali kasutamise suhtes lubatud erandite järkjärgulist kaotamist pikema aja jooksul, on oluline suurendada mahepõllumajandusliku ja üleminekuaja taimse paljundusmaterjali tootmist ja turulelaskmist.

| (3) | Määruse (EL) 2018/848 artikli 10 lõike 4 kohaselt võib taimset paljundusmaterjali turustada üleminekuaja tootena, kui peetakse kinni vähemalt 12kuusest üleminekuajast. Määruse (EL) 2018/848 artikli 26 lõike 1 kohaselt peab iga liikmesriik tagama, et luuakse regulaarselt ajakohastatav andmebaas, kuhu kantakse tema territooriumil kättesaadav mahepõllumajanduslik ja üleminekuaja taimne paljundusmaterjal, välja arvatud seemikud, kuid hõlmates seemnekartulit. Peale selle on artikli 26 lõikega 2 ette nähtud, et liikmesriigid loovad süsteemid, mis võimaldavad mahepõllumajanduslikku või üleminekuaja taimset paljundusmaterjali turustavatel ettevõtjatel, kes suudavad seda tarnida piisavas koguses ja mõistliku aja jooksul, avaldada soovi korral, tasuta ning koos nimede ja kontaktandmetega järgmist teavet mahepõllumajandusliku ja üleminekuaja taimse paljundusmaterjali kohta: mahepõllumajanduslikust heterogeensest materjalist koosnev taimne paljundusmaterjal ja mahepõllumajanduslikuks tootmiseks sobivad mahepõllumajanduslikud sordid, välja arvatud seemikud, kuid hõlmates seemnekartulit; nimetatud materjali kogus (mass) ja ajavahemik aastas, millal see on kättesaadav. Artikli 26 lõikes 5 on siiski sätestatud, et liikmesriigid võivad jätkata juba olemasolevate asjakohaste teabesüsteemide kasutamist. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) 2018/848 artikli 10 lõike 4 kohaselt võib taimset paljundusmaterjali turustada üleminekuaja tootena, kui peetakse kinni vähemalt 12kuusest üleminekuajast. Määruse (EL) 2018/848 artikli 26 lõike 1 kohaselt peab iga liikmesriik tagama, et luuakse regulaarselt ajakohastatav andmebaas, kuhu kantakse tema territooriumil kättesaadav mahepõllumajanduslik ja üleminekuaja taimne paljundusmaterjal, välja arvatud seemikud, kuid hõlmates seemnekartulit. Peale selle on artikli 26 lõikega 2 ette nähtud, et liikmesriigid loovad süsteemid, mis võimaldavad mahepõllumajanduslikku või üleminekuaja taimset paljundusmaterjali turustavatel ettevõtjatel, kes suudavad seda tarnida piisavas koguses ja mõistliku aja jooksul, avaldada soovi korral, tasuta ning koos nimede ja kontaktandmetega järgmist teavet mahepõllumajandusliku ja üleminekuaja taimse paljundusmaterjali kohta: mahepõllumajanduslikust heterogeensest materjalist koosnev taimne paljundusmaterjal ja mahepõllumajanduslikuks tootmiseks sobivad mahepõllumajanduslikud sordid, välja arvatud seemikud, kuid hõlmates seemnekartulit; nimetatud materjali kogus (mass) ja ajavahemik aastas, millal see on kättesaadav. Artikli 26 lõikes 5 on siiski sätestatud, et liikmesriigid võivad jätkata juba olemasolevate asjakohaste teabesüsteemide kasutamist.

| (4) | Seepärast on oluline eelistada üleminekuaja taimse paljundusmaterjali kasutamist mittemahepõllumajanduslikule taimsele paljundusmaterjalile, kui mahepõllumajanduslikku taimset paljundusmaterjali ei ole piisavalt saada ja seda olukorda tõendavad eespool nimetatud andmebaasis ja süsteemides kogutud andmed. Peale selle tuleks kooskõlas määruse (EL) 2018/848 artikli 6 punktiga i lubada kasutada oma põllumajandusettevõttest saadud mahepõllumajanduslikku ja üleminekuaja taimset paljundusmaterjali. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast on oluline eelistada üleminekuaja taimse paljundusmaterjali kasutamist mittemahepõllumajanduslikule taimsele paljundusmaterjalile, kui mahepõllumajanduslikku taimset paljundusmaterjali ei ole piisavalt saada ja seda olukorda tõendavad eespool nimetatud andmebaasis ja süsteemides kogutud andmed. Peale selle tuleks kooskõlas määruse (EL) 2018/848 artikli 6 punktiga i lubada kasutada oma põllumajandusettevõttest saadud mahepõllumajanduslikku ja üleminekuaja taimset paljundusmaterjali.

| (5) | Võttes arvesse liikmesriikides praegu järgitavaid erinevaid tavasid, on samuti eriti oluline ühtlustada konkreetsed kriteeriumid ja tingimused, mille alusel väljastatakse lube mittemahepõllumajandusliku taimse paljundusmaterjali kasutamiseks, kui mahepõllumajanduslikku ja üleminekuaja taimset paljundusmaterjali ei ole saadaval piisavas koguses või ei ole see piisava kvaliteediga. Selline ühtlustamine peaks võimaldama vältida võimalikku ebaausat konkurentsi mahepõllumajanduslikus tootmises ning tagama taimse paljundusmaterjali suhtes teatavate ettevaatusabinõude kohaldamist ning juhul, kui on ette nähtud fütosanitaartöötlus, vajaduse korral põllu üleminekuperioodi kohaldamist vastavalt määruse (EL) 2018/848 II lisa I osa punktides 1.7.3 ja 1.7.4 kirjeldatule. |
| --- | --- |

(5)

Võttes arvesse liikmesriikides praegu järgitavaid erinevaid tavasid, on samuti eriti oluline ühtlustada konkreetsed kriteeriumid ja tingimused, mille alusel väljastatakse lube mittemahepõllumajandusliku taimse paljundusmaterjali kasutamiseks, kui mahepõllumajanduslikku ja üleminekuaja taimset paljundusmaterjali ei ole saadaval piisavas koguses või ei ole see piisava kvaliteediga. Selline ühtlustamine peaks võimaldama vältida võimalikku ebaausat konkurentsi mahepõllumajanduslikus tootmises ning tagama taimse paljundusmaterjali suhtes teatavate ettevaatusabinõude kohaldamist ning juhul, kui on ette nähtud fütosanitaartöötlus, vajaduse korral põllu üleminekuperioodi kohaldamist vastavalt määruse (EL) 2018/848 II lisa I osa punktides 1.7.3 ja 1.7.4 kirjeldatule.

| (6) | Hoolimata mahepõllumajandusliku taimse paljundusmaterjali tootmisega tegelevate ettevõtjate jõupingutustest, leidub ikka veel palju liike, alamliike ja sorte, mille puhul mahepõllumajanduslikku ja üleminekuaja taimset paljundusmaterjali ei ole saada ning mille puhul on vaja lihtsustada lubade andmise korda, vähendades halduskoormust ilma toodete mahepõllumajanduslikku olemust rikkumata. Seepärast ja üksiklubade taotluste arvu vähendamiseks on asjakohane näha teatavatel tingimustel ette iga-aastased üldised riiklikud load liikide, alamliikide või sortide jaoks, samuti on asjakohane ette näha nende liikide ja alamliikide riiklike loendite vastuvõtmine, mille jaoks on piisavas koguses saadaval asjakohast sorti mahepõllumajanduslikku või üleminekuaja taimset paljundusmaterjali. Selline lähenemisviis peaks võimaldama üksiklubade arvu piirata. Peale selle sisaldavad nimetatud riiklikud loendid asjakohast teavet, mis peaks suurendama mahepõllumajandusliku taimse paljundusmaterjali alaseid teadmisi ja vähendama ebakindlust ning hõlbustama seega edasist arengut nii väga spetsialiseerunud tootmissektoris kui ka mahepõllumajandusliku taimse paljundusmaterjali kasutamisel. |
| --- | --- |

(6)

Hoolimata mahepõllumajandusliku taimse paljundusmaterjali tootmisega tegelevate ettevõtjate jõupingutustest, leidub ikka veel palju liike, alamliike ja sorte, mille puhul mahepõllumajanduslikku ja üleminekuaja taimset paljundusmaterjali ei ole saada ning mille puhul on vaja lihtsustada lubade andmise korda, vähendades halduskoormust ilma toodete mahepõllumajanduslikku olemust rikkumata. Seepärast ja üksiklubade taotluste arvu vähendamiseks on asjakohane näha teatavatel tingimustel ette iga-aastased üldised riiklikud load liikide, alamliikide või sortide jaoks, samuti on asjakohane ette näha nende liikide ja alamliikide riiklike loendite vastuvõtmine, mille jaoks on piisavas koguses saadaval asjakohast sorti mahepõllumajanduslikku või üleminekuaja taimset paljundusmaterjali. Selline lähenemisviis peaks võimaldama üksiklubade arvu piirata. Peale selle sisaldavad nimetatud riiklikud loendid asjakohast teavet, mis peaks suurendama mahepõllumajandusliku taimse paljundusmaterjali alaseid teadmisi ja vähendama ebakindlust ning hõlbustama seega edasist arengut nii väga spetsialiseerunud tootmissektoris kui ka mahepõllumajandusliku taimse paljundusmaterjali kasutamisel.

| (7) | Seepärast tuleks määruse (EL) 2018/848 II lisa I osa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast tuleks määruse (EL) 2018/848 II lisa I osa vastavalt muuta.

| (8) | Selguse ja õiguskindluse huvides tuleks käesolevat määrust kohaldada alates määruse (EL) 2018/848 kohaldamise kuupäevast, |
| --- | --- |

(8)

Selguse ja õiguskindluse huvides tuleks käesolevat määrust kohaldada alates määruse (EL) 2018/848 kohaldamise kuupäevast,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) 2018/848 II lisa I osa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. september 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 150, 14.6.2018, lk 1.

1

---

LISA

Määruse (EL) 2018/848 II lisa I osa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Punktid 1.8.5.1–1.8.5.5 asendatakse järgmistega:






  „1.8.5.1. | Erandina punktist 1.8.1 võib ettevõtja kasutada üleminekuaja taimset paljundusmaterjali kooskõlas artikli 10 lõike 4 teise lõigu punktiga a, kui artikli 26 lõikes 1 osutatud andmebaasist saadud andmetest või artikli 26 lõike 2 punktis a osutatud süsteemist nähtub, et ettevõtja kvalitatiivsed või kvantitatiivsed vajadused asjaomase mahepõllumajandusliku taimse paljundusmaterjali, välja arvatud seemikute järele, ei ole rahuldatud.
  Kui mahepõllumajanduslikku ja üleminekuaja taimset paljundusmaterjali ei ole saada ettevõtja vajaduste rahuldamiseks piisava kvaliteediga või piisavas koguses, võivad pädevad asutused lubada kasutada mittemahepõllumajanduslikku taimset paljundusmaterjali kooskõlas punktidega 1.8.5.3–1.8.5.7.
  Selline üksikluba antakse välja ainult ühes järgmistest olukordadest:






  a) | kui artikli 26 lõikes 1 osutatud andmebaasis või artikli 26 lõike 2 punktis a osutatud süsteemis ei ole registreeritud ühtegi sorti liigist, mida ettevõtja soovib omandada; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Punktid 1.8.5.1–1.8.5.5 asendatakse järgmistega:

„1.8.5.1.

Kui mahepõllumajanduslikku ja üleminekuaja taimset paljundusmaterjali ei ole saada ettevõtja vajaduste rahuldamiseks piisava kvaliteediga või piisavas koguses, võivad pädevad asutused lubada kasutada mittemahepõllumajanduslikku taimset paljundusmaterjali kooskõlas punktidega 1.8.5.3–1.8.5.7.

Selline üksikluba antakse välja ainult ühes järgmistest olukordadest:

a)

kui artikli 26 lõikes 1 osutatud andmebaasis või artikli 26 lõike 2 punktis a osutatud süsteemis ei ole registreeritud ühtegi sorti liigist, mida ettevõtja soovib omandada;

| b) | kui ükski tarnija, st taimset paljundusmaterjali turustav ettevõtja, ei saa pakkuda asjaomast mahepõllumajanduslikku või üleminekuaja taimset paljundusmaterjali õigeaegselt külvamiseks või istutamiseks olukorras, kus kasutaja on tellinud taimse paljundusmaterjali piisavalt aegsasti, et võimaldada mahepõllumajandusliku või üleminekuaja taimse paljundusmaterjali ettevalmistamist ja tarnimist; |
| --- | --- |

b)

kui ükski tarnija, st taimset paljundusmaterjali turustav ettevõtja, ei saa pakkuda asjaomast mahepõllumajanduslikku või üleminekuaja taimset paljundusmaterjali õigeaegselt külvamiseks või istutamiseks olukorras, kus kasutaja on tellinud taimse paljundusmaterjali piisavalt aegsasti, et võimaldada mahepõllumajandusliku või üleminekuaja taimse paljundusmaterjali ettevalmistamist ja tarnimist;

| c) | kui sort, mida ettevõtja soovib omandada, ei ole artikli 26 lõikes 1 osutatud andmebaasis või artikli 26 lõike 2 punktis a osutatud süsteemis mahepõllumajandusliku või üleminekuaja taimse paljundusmaterjalina registreeritud ning ettevõtja suudab tõendada, et ükski sama liigi registreeritud alternatiivsort ei ole kavandatud tootmise jaoks asjakohane eelkõige agronoomiliste, mullastiku- ja kliimatingimuste ning vajalike tehnoloogiliste omaduste tõttu, mistõttu on luba asjaomase ettevõtja toodangu jaoks oluline; |
| --- | --- |

c)

kui sort, mida ettevõtja soovib omandada, ei ole artikli 26 lõikes 1 osutatud andmebaasis või artikli 26 lõike 2 punktis a osutatud süsteemis mahepõllumajandusliku või üleminekuaja taimse paljundusmaterjalina registreeritud ning ettevõtja suudab tõendada, et ükski sama liigi registreeritud alternatiivsort ei ole kavandatud tootmise jaoks asjakohane eelkõige agronoomiliste, mullastiku- ja kliimatingimuste ning vajalike tehnoloogiliste omaduste tõttu, mistõttu on luba asjaomase ettevõtja toodangu jaoks oluline;

| d) | kui see on õigustatud kasutamiseks teadusuuringutes, väikesemahulistes välikatsetes, sordikaitse eesmärgil või tooteuuenduseks ning asjaomase liikmesriigi pädevad asutused on selleks nõusoleku andnud. |
| --- | --- |

d)

kui see on õigustatud kasutamiseks teadusuuringutes, väikesemahulistes välikatsetes, sordikaitse eesmärgil või tooteuuenduseks ning asjaomase liikmesriigi pädevad asutused on selleks nõusoleku andnud.

Enne sellise loa taotlemist kasutab ettevõtja artikli 26 lõikes 1 osutatud andmebaasi või artikli 26 lõike 2 punktis a osutatud süsteemi, et kontrollida, kas asjakohane mahepõllumajanduslik või üleminekuaja taimne paljundusmaterjal on kättesaadav ja kas tema taotlus on seega põhjendatud.

Olenemata artikli 26 lõikes 1 osutatud andmebaasi või artikli 26 lõike 2 punktis a osutatud süsteemi järgi sobiva kvaliteediga või sobivas koguses paljundusmaterjali kättesaadavusest, on ettevõtjal õigus artikli 6 punkti i järgides kasutada nii mahepõllumajanduslikku kui ka üleminekuaja taimset paljundusmaterjali, mis on saadud oma põllumajandusettevõttest.

| 1.8.5.2. | Erandina punktist 1.8.1 võivad kolmandate riikide ettevõtjad kasutada üleminekuaja taimset paljundusmaterjali kooskõlas artikli 10 lõike 4 teise lõigu punktiga a, kui on põhjendatud, et mahepõllumajanduslik taimne paljundusmaterjal ei ole kolmanda riigi territooriumil, kus ettevõtja asub, piisava kvaliteediga või piisavas koguses kättesaadav.
  Ilma et see piiraks asjakohaste siseriiklike õigusnormide kohaldamist, võivad kolmandate riikide ettevõtjad kasutada nii mahepõllumajanduslikku kui ka üleminekuaja taimset paljundusmaterjali, mis on saadud nende oma põllumajandusettevõttest.
  Kolmandates riikides asuvate ettevõtjate puhul võivad artikli 46 lõike 1 kohaselt tunnustatud kontrolliasutused või kontrollorganid anda loa kasutada mahepõllumajanduslikus tootmisüksuses mittemahepõllumajanduslikku taimset paljundusmaterjali, kui üleminekuaja või mahepõllumajanduslik taimne paljundusmaterjal ei ole kolmanda riigi territooriumil, kus ettevõtja asub, kättesaadav piisava kvaliteediga või piisavas koguses, ja järgitakse punktides 1.8.5.3, 1.8.5.4 ja 1.8.5.5 sätestatud tingimusi. |
| --- | --- |

1.8.5.2.

Ilma et see piiraks asjakohaste siseriiklike õigusnormide kohaldamist, võivad kolmandate riikide ettevõtjad kasutada nii mahepõllumajanduslikku kui ka üleminekuaja taimset paljundusmaterjali, mis on saadud nende oma põllumajandusettevõttest.

Kolmandates riikides asuvate ettevõtjate puhul võivad artikli 46 lõike 1 kohaselt tunnustatud kontrolliasutused või kontrollorganid anda loa kasutada mahepõllumajanduslikus tootmisüksuses mittemahepõllumajanduslikku taimset paljundusmaterjali, kui üleminekuaja või mahepõllumajanduslik taimne paljundusmaterjal ei ole kolmanda riigi territooriumil, kus ettevõtja asub, kättesaadav piisava kvaliteediga või piisavas koguses, ja järgitakse punktides 1.8.5.3, 1.8.5.4 ja 1.8.5.5 sätestatud tingimusi.

| 1.8.5.3. | Mittemahepõllumajanduslikku taimset paljundusmaterjali ei töödelda pärast saagikoristust muude taimekaitsevahenditega kui käesoleva määruse artikli 24 lõike 1 kohaselt taimse paljundusmaterjali töötlemisel kasutada lubatud taimekaitsevahendid, välja arvatud juhul, kui asjaomase liikmesriigi pädevad asutused on määruse (EL) 2016/2031 kohaselt ette näinud asjaomase liigi kõigi sortide ja heterogeense materjali keemilise töötlemise taimetervise eesmärgil piirkonnas, kus taimset paljundusmaterjali kavatsetakse kasutada.
  Kui kasutatakse esimeses lõigus osutatud ettenähtud keemilise töötluse läbinud mittemahepõllumajanduslikku taimset paljundusmaterjali, kohaldatakse selle põllu suhtes, kus töödeldud taimne paljundusmaterjal kasvab, vajaduse korral üleminekuaega vastavalt punktidele 1.7.3 ja 1.7.4. |
| --- | --- |

1.8.5.3.

Kui kasutatakse esimeses lõigus osutatud ettenähtud keemilise töötluse läbinud mittemahepõllumajanduslikku taimset paljundusmaterjali, kohaldatakse selle põllu suhtes, kus töödeldud taimne paljundusmaterjal kasvab, vajaduse korral üleminekuaega vastavalt punktidele 1.7.3 ja 1.7.4.

| 1.8.5.4. | Luba kasutada mittemahepõllumajanduslikku taimset paljundusmaterjali antakse enne kultuuri külvamist või istutamist. |
| --- | --- |

1.8.5.4.

| 1.8.5.5. | Luba kasutada mittemahepõllumajanduslikku taimset paljundusmaterjali antakse üksikkasutajatele üheks hooajaks korraga ning lubade andmise eest vastutav pädev asutus, kontrolliasutus või -organ dokumenteerib loa saanud taimse paljundusmaterjali kogused.“ |
| --- | --- |

1.8.5.5.

| 2) | Lisatakse punktid 1.8.5.6 ja 1.8.5.7:






  „1.8.5.6. | Liikmesriikide pädevad asutused koostavad ametliku loendi liikidest, alamliikidest ja sortidest (vajaduse korral rühmitatud), mille puhul on kindlaks tehtud, et mahepõllumajanduslik või üleminekuaja taimne paljundusmaterjal on nende liikmesriikide territooriumil piisavas koguses ja sobivate sortidena kättesaadav. Sellesse loendisse kuuluvate liikide, alamliikide või sortide puhul ei väljastata asjaomase liikmesriigi territooriumil punkti 1.8.5.1 kohaseid lube, välja arvatud juhul, kui see on põhjendatud ühel punkti 1.8.5.1 alapunktis d loetletud põhjustest. Kui loendis oleva liigi, alamliigi või sordi puhul osutub mahepõllumajandusliku või üleminekuaja taimse kättesaadava paljundusmaterjali kogus või kvaliteet erandlike asjaolude tõttu ebapiisavaks, võivad liikmesriikide pädevad asutused liigi, alamliigi või sordi loendist eemaldada.
  Liikmesriikide pädevad asutused ajakohastavad oma loendit igal aastal ning teevad selle üldsusele kättesaadavaks.
  Liikmesriikide pädevad asutused edastavad iga aasta 30. juuniks ja esimest korda 30. juuniks 2022 komisjonile ja teistele liikmesriikidele lingi veebisaidile, kus ajakohastatud loend on avalikult kättesaadav. Komisjon avaldab lingid riiklikele ajakohastatud loenditele selleks ettenähtud veebisaidil. |
| --- | --- | --- |

2)

Lisatakse punktid 1.8.5.6 ja 1.8.5.7:

„1.8.5.6.

Liikmesriikide pädevad asutused ajakohastavad oma loendit igal aastal ning teevad selle üldsusele kättesaadavaks.

Liikmesriikide pädevad asutused edastavad iga aasta 30. juuniks ja esimest korda 30. juuniks 2022 komisjonile ja teistele liikmesriikidele lingi veebisaidile, kus ajakohastatud loend on avalikult kättesaadav. Komisjon avaldab lingid riiklikele ajakohastatud loenditele selleks ettenähtud veebisaidil.

| 1.8.5.7. | Erandina punktist 1.8.5.5 võivad liikmesriikide pädevad asutused anda igal aastal kõigile asjaomastele ettevõtjatele üldise loa kasutada:






  a) | teatavat liiki või alamliiki, kui artikli 26 lõikes 1 osutatud andmebaasis või artikli 26 lõike 2 punktis a osutatud süsteemis ei ole registreeritud ühtegi sorti; |
| --- | --- | --- |

1.8.5.7.

a)

teatavat liiki või alamliiki, kui artikli 26 lõikes 1 osutatud andmebaasis või artikli 26 lõike 2 punktis a osutatud süsteemis ei ole registreeritud ühtegi sorti;

| b) | teatavat sorti, kui punkti 1.8.5.1 alapunktis c sätestatud tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

b)

teatavat sorti, kui punkti 1.8.5.1 alapunktis c sätestatud tingimused on täidetud.

Üldist luba kasutades peavad ettevõtjad arvestust kasutatud koguste üle ning lubade andmise eest vastutav pädev asutus dokumenteerib lubatud mittemahepõllumajandusliku taimse paljundusmaterjali kogused.

Liikmesriikide pädevad asutused ajakohastavad igal aastal nende liikide, alamliikide ja sortide loendit, mille kohta antakse välja üldine luba, ning teevad selle loendi üldsusele kättesaadavaks.

Liikmesriikide pädevad asutused edastavad iga aasta 30. juuniks ja esimest korda 30. juuniks 2022 komisjonile ja teistele liikmesriikidele lingi veebisaidile, kus ajakohastatud loend on avalikult kättesaadav. Komisjon avaldab lingid riiklikele ajakohastatud loenditele selleks ettenähtud veebisaidil.“

---

| 1.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 402/27 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 402/27

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/1795,

30. november 2020,

milles käsitletakse loa andmist lüsiini ja glutamiinhappe raudkelaadi kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise alused ja kord. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise alused ja kord.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklile 7 on esitatud taotlus lüsiini ja glutamiinhappe raudkelaadi jaoks loa saamiseks. Taotlusele olid lisatud kõnealuse määruse artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklile 7 on esitatud taotlus lüsiini ja glutamiinhappe raudkelaadi jaoks loa saamiseks. Taotlusele olid lisatud kõnealuse määruse artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid.

| (3) | Taotluses käsitletakse lüsiini ja glutamiinhappe raudkelaadi kasutamise lubamist söödalisandina kõikide loomaliikide puhul ning selle liigitamist söödalisandite kategooriasse „toitainelised lisandid“. |
| --- | --- |

(3)

Taotluses käsitletakse lüsiini ja glutamiinhappe raudkelaadi kasutamise lubamist söödalisandina kõikide loomaliikide puhul ning selle liigitamist söödalisandite kategooriasse „toitainelised lisandid“.

| (4) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 4. juuli 2019. aasta arvamuses (2) ja 25. mai 2020. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda lüsiini ja glutamiinhappe raudkelaat kahjulikku mõju loomade tervisele ega tarbijaohutusele. Samuti jõudis toiduohutusamet järeldusele, et kõnealune söödalisand on silmi ärritav ning nahka ja hingamiselundeid sensibiliseeriv, ning märkis, et söödalisand kujutab endast sissehingamisel kasutaja jaoks riski. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. Toiduohutusamet jõudis ühtlasi järeldusele, et kõnealusest söödalisandist ei tulene muude lubatud rauaühenditega võrreldes täiendavat riski keskkonnale ja et see on kõikide loomade jaoks tõhusaks rauaallikaks. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodi kohta. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 4. juuli 2019. aasta arvamuses (2) ja 25. mai 2020. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda lüsiini ja glutamiinhappe raudkelaat kahjulikku mõju loomade tervisele ega tarbijaohutusele. Samuti jõudis toiduohutusamet järeldusele, et kõnealune söödalisand on silmi ärritav ning nahka ja hingamiselundeid sensibiliseeriv, ning märkis, et söödalisand kujutab endast sissehingamisel kasutaja jaoks riski. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. Toiduohutusamet jõudis ühtlasi järeldusele, et kõnealusest söödalisandist ei tulene muude lubatud rauaühenditega võrreldes täiendavat riski keskkonnale ja et see on kõikide loomade jaoks tõhusaks rauaallikaks. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodi kohta.

| (5) | Söödalisandi hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud, kui söödalisandi kasutajad rakendavad asjakohaseid kaitsemeetmeid. Seepärast tuleks lubada söödalisandi kasutamist. |
| --- | --- |

(5)

Söödalisandi hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud, kui söödalisandi kasutajad rakendavad asjakohaseid kaitsemeetmeid. Seepärast tuleks lubada söödalisandi kasutamist.

| (6) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas kirjeldatud ainet, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „toitainelised lisandid“ ja funktsionaalrühma „mikroelementide ühendid“, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöödas vastavalt lisas esitatud tingimustele.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. november 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  EFSA Journal 2019; 17(7): 5792.

2

(3)  EFSA Journal 18(6):6164.

3

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Loa hoidja nimi | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Elemendi (Fe) sisaldus (mg/kg) täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 % |
| Toitaineliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: mikroelementide ühendid |
| 3b111 | – | Lüsiini ja glutamiinhappe raudkelaat | Söödalisandi koostis

  Lüsiini raudkelaatide ja glutamiinhappe raudkelaatide segu vahekorras 1:1 pulbrina, mille | rauasisaldus on 15–16 %, |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Loa hoidja nimi

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Elemendi (Fe) sisaldus (mg/kg) täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 %

Toitaineliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: mikroelementide ühendid

3b111

–

Lüsiini ja glutamiinhappe raudkelaat

Söödalisandi koostis

Lüsiini raudkelaatide ja glutamiinhappe raudkelaatide segu vahekorras 1:1 pulbrina, mille

rauasisaldus on 15–16 %,

| | lüsiinisisaldus on 19–21 %, |
| --- | --- |

lüsiinisisaldus on 19–21 %,

| | glutamiinhappesisaldus on 18,5–21,5 % ja |
| --- | --- |

glutamiinhappesisaldus on 18,5–21,5 % ja

| | niiskusesisaldus on kuni 3 % |
| --- | --- |

niiskusesisaldus on kuni 3 %

Kõik loomaliigid

–

–

Lambad: 500 (kokku  (2))

Veised ja kodulinnud: 450 (kokku  (2))

Põrsad kuni ühe nädalani enne võõrutamist: 250 mg päevas (kokku  (2))

Lemmikloomad: 600 (kokku  (2))

Muud liigid: 750 (kokku  (2))

| 1. | Söödalisand lisatakse söödale eelseguna. |
| --- | --- |

1.

Söödalisand lisatakse söödale eelseguna.

| 2. | Lüsiini ja glutamiinhappe raudkelaati võib turule lasta ja kasutada söödalisandina preparaadi kujul. |
| --- | --- |

2.

Lüsiini ja glutamiinhappe raudkelaati võib turule lasta ja kasutada söödalisandina preparaadi kujul.

| 3. | Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegu kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad asjakohased korralduslikud meetmed, millega vähendatakse sissehingamisest, nahakaudsest kokkupuutest ja silma sattumisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte vastuvõetava tasemeni vähendada, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel sobivaid isikukaitsevahendeid, sealhulgas respiraatorit. |
| --- | --- |

3.

Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegu kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad asjakohased korralduslikud meetmed, millega vähendatakse sissehingamisest, nahakaudsest kokkupuutest ja silma sattumisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte vastuvõetava tasemeni vähendada, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel sobivaid isikukaitsevahendeid, sealhulgas respiraatorit.

21.12.2030

Toimeainete kirjeldus

Keemilised valemid:

raud-2,6-diaminoheksaanhape, kloriidi ja vesiniksulfaadi sool:

C6H17ClFeN2O7S

raud-2-aminopentaandihape, naatriumi ja vesiniksulfaadi sool:

C5H12FeNNaO10S

Analüüsimeetodid
   (1)

Lüsiini- ja glutamiinhappesisalduse määramine söödalisandis:

| — | ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja fotomeetrilise määramisega (IEC-VIS) |
| --- | --- |

—

ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja fotomeetrilise määramisega (IEC-VIS)

Söödalisandi kelaatstruktuuri kinnitamine:

| — | spektromeetria infrapunaala keskosas koos kõnealuse mikroelemendi, lüsiini ja glutamiinhappe sisalduse määramisega söödalisandis |
| --- | --- |

—

spektromeetria infrapunaala keskosas koos kõnealuse mikroelemendi, lüsiini ja glutamiinhappe sisalduse määramisega söödalisandis

Raua üldsisalduse määramine söödalisandis:

| — | aatomiabsorptsioonspektromeetria (AAS) (EN ISO 6869) või |
| --- | --- |

—

aatomiabsorptsioonspektromeetria (AAS) (EN ISO 6869) või

| — | induktiivsidestunud plasma aatomiemissioonspektromeetria (ICP-AES) (EN 15510) või |
| --- | --- |

—

induktiivsidestunud plasma aatomiemissioonspektromeetria (ICP-AES) (EN 15510) või

| — | induktiivsidestatud plasma aatomiemissioonspektromeetria rõhu all lagundatud proovist (ICP-AES) (EN 15621). |
| --- | --- |

—

induktiivsidestatud plasma aatomiemissioonspektromeetria rõhu all lagundatud proovist (ICP-AES) (EN 15621).

Raua üldsisalduse määramine eelsegus:

| — | aatomiabsorptsioonspektromeetria (AAS) (EN ISO 6869) või |
| --- | --- |

—

aatomiabsorptsioonspektromeetria (AAS) (EN ISO 6869) või

| — | induktiivsidestunud plasma aatomiemissioonspektromeetria (ICP-AES) (EN 15510) või |
| --- | --- |

—

induktiivsidestunud plasma aatomiemissioonspektromeetria (ICP-AES) (EN 15510) või

| — | induktiivsidestatud plasma aatomiemissioonspektromeetria rõhu all lagundatud proovist (ICP-AES) (EN 15621). või |
| --- | --- |

—

induktiivsidestatud plasma aatomiemissioonspektromeetria rõhu all lagundatud proovist (ICP-AES) (EN 15621). või

| — | induktiivsidestunud plasma massispektromeetria (ICP-MS) (EN 17053) |
| --- | --- |

—

induktiivsidestunud plasma massispektromeetria (ICP-MS) (EN 17053)

Raua üldsisalduse määramine söödamaterjalis ja segasöödas:

| — | aatomiabsorptsioonspektromeetria (AAS) (komisjoni määruse (EÜ) nr 152/2009 IV lisa C osa) või |
| --- | --- |

—

aatomiabsorptsioonspektromeetria (AAS) (komisjoni määruse (EÜ) nr 152/2009 IV lisa C osa) või

| — | aatomiabsorptsioonspektromeetria (AAS) (EN ISO 6869) või |
| --- | --- |

—

aatomiabsorptsioonspektromeetria (AAS) (EN ISO 6869) või

| — | induktiivsidestunud plasma aatomiemissioonspektromeetria (ICP-AES) (EN 15510) või |
| --- | --- |

—

induktiivsidestunud plasma aatomiemissioonspektromeetria (ICP-AES) (EN 15510) või

| — | induktiivsidestatud plasma aatomiemissioonspektromeetria rõhu all lagundatud proovist (ICP-AES) (EN 15621) või |
| --- | --- |

—

induktiivsidestatud plasma aatomiemissioonspektromeetria rõhu all lagundatud proovist (ICP-AES) (EN 15621) või

| — | induktiivsidestunud plasma massispektromeetria (ICP-MS) (EN 17053). |
| --- | --- |

—

induktiivsidestunud plasma massispektromeetria (ICP-MS) (EN 17053).

---

(1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil aadressil: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

(2)  Raua üldsisalduse arvutamisel söödas ei võeta arvesse inertse raua kogust.

---

| 1.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 402/31 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 402/31

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/1796,

30. november 2020,

milles käsitletakse loa andmist Corynebacterium glutamicum NITE BP-02524 abil toodetud L-glutamiini kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise alused ja kord. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise alused ja kord.

| (2) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 on esitatud taotlus Corynebacterium glutamicum NITE BP-02524 abil toodetud L-glutamiini lubamiseks söödalisandina kõikide loomaliikide puhul. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 on esitatud taotlus Corynebacterium glutamicum NITE BP-02524 abil toodetud L-glutamiini lubamiseks söödalisandina kõikide loomaliikide puhul. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid.

| (3) | Taotluses käsitletakse Corynebacterium glutamicum NITE BP-02524 abil toodetud L-glutamiini kasutamise lubamist söödalisandina kõikide loomaliikide puhul ning selle liigitamist söödalisandite kategooria „toitainelised lisandid“ funktsionaalrühma „aminohapped, nende soolad ja analoogid“ ja söödalisandite kategooria „organoleptilised lisandid“ funktsionaalrühma „lõhna- ja maitseained“. |
| --- | --- |

(3)

Taotluses käsitletakse Corynebacterium glutamicum NITE BP-02524 abil toodetud L-glutamiini kasutamise lubamist söödalisandina kõikide loomaliikide puhul ning selle liigitamist söödalisandite kategooria „toitainelised lisandid“ funktsionaalrühma „aminohapped, nende soolad ja analoogid“ ja söödalisandite kategooria „organoleptilised lisandid“ funktsionaalrühma „lõhna- ja maitseained“.

| (4) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 18. märtsi 2020. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Corynebacterium glutamicum NITE BP-02524 abil toodetud L-glutamiin kahjulikku mõju loomade ega inimeste tervisele või keskkonnale. Samuti jõudis toiduohutusamet järeldusele, et kõnealune söödalisand on kõikide loomaliikide jaoks tõhus glutamiini allikas ning mäletsejaliste puhul tuleks söödalisandina kasutatava L-glutamiini täieliku tõhususe saavutamiseks kaitsta seda lagunemise eest vatsas. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 18. märtsi 2020. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Corynebacterium glutamicum NITE BP-02524 abil toodetud L-glutamiin kahjulikku mõju loomade ega inimeste tervisele või keskkonnale. Samuti jõudis toiduohutusamet järeldusele, et kõnealune söödalisand on kõikide loomaliikide jaoks tõhus glutamiini allikas ning mäletsejaliste puhul tuleks söödalisandina kasutatava L-glutamiini täieliku tõhususe saavutamiseks kaitsta seda lagunemise eest vatsas.

| (5) | Seoses kõnealuse söödalisandi kasutamisega lõhna- ja maitseainena märgib amet, et selle kasutamisel soovitatavas annuses ei ole vaja selle tõhusust täiendavalt tõendada. L-glutamiini kasutamine lõhna- ja maitseainena joogivees ei ole lubatud. Soovitatavas annuses kasutamisel ei põhjusta L-glutamiin lõhna- ja maitseainena tõenäoliselt probleeme. Asjaolu, et L-glutamiini kasutamiseks lõhna- ja maitseainena joogivees ei ole luba antud, ei välista selle kasutamist segasöödas, mida manustatakse veega. Tuleks sätestada piirangud ja tingimused L-glutamiini kui lõhna- ja maitseaine kasutamise paremaks reguleerimiseks. Söödalisandi etiketil tuleks esitada L-glutamiini soovitatav sisaldus. Sellise sisalduse ületamise korral tuleks eelsegu etiketil esitada teatav teave. |
| --- | --- |

(5)

Seoses kõnealuse söödalisandi kasutamisega lõhna- ja maitseainena märgib amet, et selle kasutamisel soovitatavas annuses ei ole vaja selle tõhusust täiendavalt tõendada. L-glutamiini kasutamine lõhna- ja maitseainena joogivees ei ole lubatud. Soovitatavas annuses kasutamisel ei põhjusta L-glutamiin lõhna- ja maitseainena tõenäoliselt probleeme. Asjaolu, et L-glutamiini kasutamiseks lõhna- ja maitseainena joogivees ei ole luba antud, ei välista selle kasutamist segasöödas, mida manustatakse veega. Tuleks sätestada piirangud ja tingimused L-glutamiini kui lõhna- ja maitseaine kasutamise paremaks reguleerimiseks. Söödalisandi etiketil tuleks esitada L-glutamiini soovitatav sisaldus. Sellise sisalduse ületamise korral tuleks eelsegu etiketil esitada teatav teave.

| (6) | Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Toiduohutusamet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruanded söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodi kohta. |
| --- | --- |

(6)

Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Toiduohutusamet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruanded söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodi kohta.

| (7) | Corynebacterium glutamicum NITE BP-02524 abil toodetud L-glutamiini hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse söödalisandi kasutamiseks vastavalt käesoleva määruse lisas esitatud tingimustele. |
| --- | --- |

(7)

Corynebacterium glutamicum NITE BP-02524 abil toodetud L-glutamiini hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse söödalisandi kasutamiseks vastavalt käesoleva määruse lisas esitatud tingimustele.

| (8) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Lisas kirjeldatud ainet, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „toitainelised lisandid“ ja funktsionaalrühma „aminohapped, nende soolad ja analoogid“, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöödas vastavalt lisas esitatud tingimustele.

2.   Lisas kirjeldatud ainet, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „organoleptilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „lõhna- ja maitseained“, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöödas vastavalt lisas esitatud tingimustele.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. november 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  EFSA Journal (2020); 18 (4): 6075

2

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Loa hoidja nimi | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sisaldus milligrammides 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta |
| Kategooria: toitainelised lisandid. Funktsionaalrühm: aminohapped, nende soolad ja analoogid |
| 3c451 | – | L-glutamiin | Söödalisandi koostis

  Pulber, mis sisaldab vähemalt 98 % L-glutamiini

  Toimeaine kirjeldus

  L-glutamiin, mis on saadud kääritamisel mikroorganismiga Corynebacterium glutamicum NITE-BP-02524
  IUPACi nimetus: (2S)-2,5-diamino-5-oksopentaanhape
  CASi nr: 56-85-9
  EINECSi number 200-292-1
  Keemiline valem: C5H10N2O3


  Analüüsimeetod
   (1)

  L-glutamiini tuvastamine söödalisandis:






  — | Food Chemical Codex’i „L-glutamine monograph“ |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Loa hoidja nimi

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Sisaldus milligrammides 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta

Kategooria: toitainelised lisandid. Funktsionaalrühm: aminohapped, nende soolad ja analoogid

3c451

–

L-glutamiin

Söödalisandi koostis

Pulber, mis sisaldab vähemalt 98 % L-glutamiini

Toimeaine kirjeldus

L-glutamiin, mis on saadud kääritamisel mikroorganismiga Corynebacterium glutamicum NITE-BP-02524

IUPACi nimetus: (2S)-2,5-diamino-5-oksopentaanhape

CASi nr: 56-85-9

EINECSi number 200-292-1

Keemiline valem: C5H10N2O3

Analüüsimeetod
   (1)

L-glutamiini tuvastamine söödalisandis:

—

Food Chemical Codex’i „L-glutamine monograph“

Glutamiini sisalduse määramine söödalisandis, eelsegus, segasöödas ja söödamaterjalis:

| — | ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja optilise määramisega (IEC-VIS/FLD). |
| --- | --- |

—

ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja optilise määramisega (IEC-VIS/FLD).

Kõik loomaliigid

–

–

–

| 1. | L-glutamiini võib turule lasta ja kasutada söödalisandina preparaadi kujul. |
| --- | --- |

1.

L-glutamiini võib turule lasta ja kasutada söödalisandina preparaadi kujul.

| 2. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel. |
| --- | --- |

2.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel.

| 3. | Söödalisandi ja eelsegu etiketil esitatakse järgmine teave:
  „L-glutamiini lisamine tagab söödas piisava aminohappesisalduse ja aitab vähendada võimalikku glutamiinipuudust kriitilistel eluperioodidel.“ |
| --- | --- |

3.

Söödalisandi ja eelsegu etiketil esitatakse järgmine teave:

„L-glutamiini lisamine tagab söödas piisava aminohappesisalduse ja aitab vähendada võimalikku glutamiinipuudust kriitilistel eluperioodidel.“

21.12.2030

Kategooria: organoleptilised lisandid. Funktsionaalrühm: lõhna- ja maitseained

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Loa hoidja nimi

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Toimeaine sisaldus milligrammides 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta

3c451

–

L-glutamiin

Söödalisandi koostis

Pulber, mis sisaldab vähemalt

98 % L-glutamiini

Toimeaine kirjeldus

L-glutamiin, mis on saadud kääritamisel mikroorganismiga Corynebacterium glutamicum NITE-BP-02524

IUPACi nimetus: (2S)-2,5-diamino-

5-oksopentaanhape

CASi nr: 56-85-9

EINECSi number 200-292-1

Keemiline valem: C5H10N2O3

Flavise number: 17.007

Analüüsimeetod
   (1)

L-glutamiini tuvastamine söödalisandis:

| — | Food Chemical Codex’i „L-glutamine monograph“ |
| --- | --- |

—

Food Chemical Codex’i „L-glutamine monograph“

Glutamiini sisalduse määramine söödalisandis ja eelsegus:

| — | ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja optilise või fluorestsentsmääramisega (IEC-VIS/FLD), nagu on kirjeldatud standardis EN ISO 17180:2013 |
| --- | --- |

—

ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja optilise või fluorestsentsmääramisega (IEC-VIS/FLD), nagu on kirjeldatud standardis EN ISO 17180:2013

Kõik loomaliigid

–

–

–

| 1. | L-glutamiini võib turule lasta ja kasutada söödalisandina preparaadi kujul. |
| --- | --- |

1.

L-glutamiini võib turule lasta ja kasutada söödalisandina preparaadi kujul.

| 2. | Söödalisand lisatakse söödale eelseguna. |
| --- | --- |

2.

Söödalisand lisatakse söödale eelseguna.

| 3. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel. |
| --- | --- |

3.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel.

| 4. | Söödalisandi etiketil esitatakse järgmine teave:
  „Toimeaine soovitatav maksimumsisaldus 12 % niiskusesisaldusega täissöödas: 25 mg/kg“. |
| --- | --- |

4.

Söödalisandi etiketil esitatakse järgmine teave:

„Toimeaine soovitatav maksimumsisaldus 12 % niiskusesisaldusega täissöödas: 25 mg/kg“.

| 5. | Eelsegu etiketil esitatakse asjaomase funktsionaalrühma nimetus, söödalisandi nimetus ja identifitseerimisnumber ning lisatud toimeaine kogus, kui toimeaine sisaldus 12 % niiskusesisaldusega täissöödas ületab järgmist väärtust: 25 mg/kg. |
| --- | --- |

5.

Eelsegu etiketil esitatakse asjaomase funktsionaalrühma nimetus, söödalisandi nimetus ja identifitseerimisnumber ning lisatud toimeaine kogus, kui toimeaine sisaldus 12 % niiskusesisaldusega täissöödas ületab järgmist väärtust: 25 mg/kg.

21.12.2030

---

(1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil aadressil https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 1.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 402/36 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 402/36

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/1797,

30. november 2020,

milles käsitletakse loa andmist Escherichia coli KCCM 80159 abil toodetud L-valiini kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubade taotlemise nõue ning selliste lubade andmise alused ja kord. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubade taotlemise nõue ning selliste lubade andmise alused ja kord.

| (2) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 on esitatud taotlus L-valiini lubamiseks. Taotlusele olid lisatud kõnealuse määruse artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 on esitatud taotlus L-valiini lubamiseks. Taotlusele olid lisatud kõnealuse määruse artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid.

| (3) | Taotluses käsitletakse Escherichia coli KCCM 80159 abil toodetud L-valiini kasutamise lubamist söödalisandina kõikide loomaliikide puhul ning selle liigitamist söödalisandite kategooriasse „toitainelised lisandid“ ja funktsionaalrühma „aminohapped, nende soolad ja analoogid“. |
| --- | --- |

(3)

Taotluses käsitletakse Escherichia coli KCCM 80159 abil toodetud L-valiini kasutamise lubamist söödalisandina kõikide loomaliikide puhul ning selle liigitamist söödalisandite kategooriasse „toitainelised lisandid“ ja funktsionaalrühma „aminohapped, nende soolad ja analoogid“.

| (4) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 18. märtsi 2020. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimustel ei avalda Escherichia coli KCCM 80159 abil toodetud L-valiin kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et kõnealust söödalisandit peetakse loomade söötmisel tõhusaks asendamatu aminohappe L-valiini allikaks, kuid selleks, et söödalisand oleks mäletsejaliste puhul tõhus, tuleks seda kaitsta lagunemise eest vatsas. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruanded söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodi kohta. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 18. märtsi 2020. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimustel ei avalda Escherichia coli KCCM 80159 abil toodetud L-valiin kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et kõnealust söödalisandit peetakse loomade söötmisel tõhusaks asendamatu aminohappe L-valiini allikaks, kuid selleks, et söödalisand oleks mäletsejaliste puhul tõhus, tuleks seda kaitsta lagunemise eest vatsas. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruanded söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodi kohta.

| (5) | Escherichia coli KCCM 80159 abil toodetud L-valiini hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba söödalisandi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud viisil. |
| --- | --- |

(5)

Escherichia coli KCCM 80159 abil toodetud L-valiini hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba söödalisandi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud viisil.

| (6) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas kirjeldatud ainet, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „toitainelised lisandid“ ja funktsionaalrühma „aminohapped, nende soolad ja analoogid“, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöödas vastavalt lisas esitatud tingimustele.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. november 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  
  EFSA Journal 2020; 18(4):6074.

2

EFSA Journal

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Loa hoidja nimi | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 % |
| Kategooria: toitainelised lisandid. Funktsionaalrühm: aminohapped, nende soolad ja analoogid |
| 3c370 | – | L-valiin | Söödalisandi koostis

  Pulber, milles L-valiini sisaldus on vähemalt 98 % (kuivaine põhjal) ning suurim niiskusesisaldus on 1,5 % | Kõik loomaliigid | – | | | 1. | L-valiini võib turule lasta ja kasutada söödalisandina preparaadi kujul. |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Loa hoidja nimi

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

mg/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 %

Kategooria: toitainelised lisandid. Funktsionaalrühm: aminohapped, nende soolad ja analoogid

3c370

–

L-valiin

Söödalisandi koostis

Pulber, milles L-valiini sisaldus on vähemalt 98 % (kuivaine põhjal) ning suurim niiskusesisaldus on 1,5 %

Kõik loomaliigid

–

1.

L-valiini võib turule lasta ja kasutada söödalisandina preparaadi kujul.

| 2. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel. |
| --- | --- |

2.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel.

| 3. | Söödalisandi ja eelsegu märgistusel peab olema märgitud: „L-valiini lisamisel tuleks võtta arvesse kõikide asendamatute ja tinglikult asendamatute aminohapete olemasolu, et hoida ära tasakaalustamatust.“ |
| --- | --- |

3.

Söödalisandi ja eelsegu märgistusel peab olema märgitud: „L-valiini lisamisel tuleks võtta arvesse kõikide asendamatute ja tinglikult asendamatute aminohapete olemasolu, et hoida ära tasakaalustamatust.“

21.12.2030

Toimeaine kirjeldus

Escherichia coli KCCM 80159 abil toodetud L-valiin ((2S)-2-amino-3-metüülbutaanhape)

Keemiline valem: C5H11NO2

CASi nr: 72–18-4

Analüüsimeetod
   (1)

L-valiini tuvastamine söödalisandis:

| — | Food Chemical Codex „L-valine monograph“ |
| --- | --- |

—

Food Chemical Codex „L-valine monograph“

Valiini sisalduse määramine söödalisandis

| — | ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja fotomeetrilise määramisega (IEC-VIS) |
| --- | --- |

—

ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja fotomeetrilise määramisega (IEC-VIS)

Valiini sisalduse määramine eelsegus, söödamaterjalis ja segasöödas

| — | ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja fotomeetrilise määramisega (IEC-VIS) – komisjoni määrus (EÜ) nr 152/2009  (2) (III lisa F osa) |
| --- | --- |

—

ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja fotomeetrilise määramisega (IEC-VIS) – komisjoni määrus (EÜ) nr 152/2009  (2) (III lisa F osa)

---

(1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil aadre ssil: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

(2)  Komisjoni 27. jaanuari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 152/2009, milles sätestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetodid sööda ametlikuks kontrolliks (ELT L 54, 26.2.2009, lk 1).

---

| 1.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 402/39 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 402/39

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/1798,

30. november 2020,

milles käsitletakse loa andmist Corynebacterium glutamicum DSM 32932 abil saadud L-lüsiinmonovesinikkloriidi ja Corynebacterium glutamicum KFCC 11043 abil saadud L-lüsiinsulfaadi kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubade taotlemise nõue ning selliste lubade andmise alused ja kord. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubade taotlemise nõue ning selliste lubade andmise alused ja kord.

| (2) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 on esitatud taotlused Corynebacterium glutamicum DSM 32932 abil toodetud L-lüsiinmonovesinikkloriidi ja Corynebacterium glutamicum KFCC 11043 abil toodetud L-lüsiinsulfaadi lubamiseks. Taotlusele olid lisatud kõnealuse määruse artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 on esitatud taotlused Corynebacterium glutamicum DSM 32932 abil toodetud L-lüsiinmonovesinikkloriidi ja Corynebacterium glutamicum KFCC 11043 abil toodetud L-lüsiinsulfaadi lubamiseks. Taotlusele olid lisatud kõnealuse määruse artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid.

| (3) | Taotlused käsitlevad Corynebacterium glutamicum DSM 32932 abil toodetud L-lüsiinmonovesinikkloriidi ja Corynebacterium glutamicum KFCC 11043 abil toodetud L-lüsiinsulfaadi lubamist kõikide loomaliikide söödalisandina ning nende klassifitseerimist söödalisandite kategooriasse „toitainelised lisandid“ ja funktsionaalrühma „aminohapped, nende soolad ja analoogid“. |
| --- | --- |

(3)

Taotlused käsitlevad Corynebacterium glutamicum DSM 32932 abil toodetud L-lüsiinmonovesinikkloriidi ja Corynebacterium glutamicum KFCC 11043 abil toodetud L-lüsiinsulfaadi lubamist kõikide loomaliikide söödalisandina ning nende klassifitseerimist söödalisandite kategooriasse „toitainelised lisandid“ ja funktsionaalrühma „aminohapped, nende soolad ja analoogid“.

| (4) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 19. märtsi 2020. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Corynebacterium glutamicum DSM 32932 abil toodetud L-lüsiinmonovesinikkloriid kahjulikku mõju loomade tervisele ega tarbijate ohutusele või keskkonnale. Toiduohutusamet märkis, et kõnealune aine kujutab endast ohtu kasutajatele, kuna seda tuleks pidada silmi ärritavaks. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad hoida ära kahjulikku mõju inimeste tervisele, eelkõige söödalisandi kasutajate puhul. Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 1. juuli 2020. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Corynebacterium glutamicum KFCC 11043 abil toodetud L-lüsiinsulfaat kahjulikku mõju loomade ega inimeste tervisele või keskkonnale. Toiduohutusamet tegi ka järelduse, et mõlemad söödalisandid on tõhusateks aminohappe L-lüsiini allikateks kõikide loomaliikide puhul ning tõhususe saavutamiseks nii mäletsejaliste kui ka mittemäletsejaliste puhul tuleks söödalisandeid kaitsta lagunemise eest vatsas. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruanded söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodi kohta. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 19. märtsi 2020. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Corynebacterium glutamicum DSM 32932 abil toodetud L-lüsiinmonovesinikkloriid kahjulikku mõju loomade tervisele ega tarbijate ohutusele või keskkonnale. Toiduohutusamet märkis, et kõnealune aine kujutab endast ohtu kasutajatele, kuna seda tuleks pidada silmi ärritavaks. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad hoida ära kahjulikku mõju inimeste tervisele, eelkõige söödalisandi kasutajate puhul. Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 1. juuli 2020. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Corynebacterium glutamicum KFCC 11043 abil toodetud L-lüsiinsulfaat kahjulikku mõju loomade ega inimeste tervisele või keskkonnale. Toiduohutusamet tegi ka järelduse, et mõlemad söödalisandid on tõhusateks aminohappe L-lüsiini allikateks kõikide loomaliikide puhul ning tõhususe saavutamiseks nii mäletsejaliste kui ka mittemäletsejaliste puhul tuleks söödalisandeid kaitsta lagunemise eest vatsas. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruanded söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodi kohta.

| (5) | Corynebacterium glutamicum DSM 32932 abil saadud L-lüsiinmonovesinikkloriidi ja Corynebacterium glutamicum KFCC 11043 abil saadud L-lüsiinsulfaadi hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuste ainete kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud viisil. |
| --- | --- |

(5)

Corynebacterium glutamicum DSM 32932 abil saadud L-lüsiinmonovesinikkloriidi ja Corynebacterium glutamicum KFCC 11043 abil saadud L-lüsiinsulfaadi hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuste ainete kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud viisil.

| (6) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas nimetatud aineid, mis kuuluvad söödalisandite kategooriasse „toitainelised lisandid“ ja funktsionaalrühma „aminohapped, nende soolad ja analoogid“, lubatakse kasutada söödalisanditena loomasöödas vastavalt lisas esitatud tingimustele.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. november 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  
  EFSA Journal 2020; 18(4):6078.

2

EFSA Journal

(3)  
  EFSA Journal 2020; 18(7):6203.

3

EFSA Journal

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Loa hoidja nimi | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sisaldus milligrammides 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta |
| Kategooria: toitainelised lisandid. Funktsionaalrühm: aminohapped, nende soolad ja analoogid |
| 3c322i | | Tehniliselt puhas L-lüsiinmonovesinikkloriid | Söödalisandi koostis

  L-lüsiinmonovesinikkloriidi pulber, mis sisaldab vähemalt 78 % L-lüsiini ja mille maksimaalne niiskusesisaldus on 1,5 %. | Kõik liigid | – | – | – | 1. | Söödalisandi märgistusel tuleb märkida lüsiinisisaldus. |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Loa hoidja nimi

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Sisaldus milligrammides 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta

Kategooria: toitainelised lisandid. Funktsionaalrühm: aminohapped, nende soolad ja analoogid

3c322i

Tehniliselt puhas L-lüsiinmonovesinikkloriid

Söödalisandi koostis

L-lüsiinmonovesinikkloriidi pulber, mis sisaldab vähemalt 78 % L-lüsiini ja mille maksimaalne niiskusesisaldus on 1,5 %.

Kõik liigid

–

–

–

1.

Söödalisandi märgistusel tuleb märkida lüsiinisisaldus.

| 2. | Tehniliselt puhast L-lüsiinmonovesinikkloriidi võib turule lasta ja kasutada söödalisandina preparaadi kujul. |
| --- | --- |

2.

Tehniliselt puhast L-lüsiinmonovesinikkloriidi võib turule lasta ja kasutada söödalisandina preparaadi kujul.

| 3. | Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed võimalike riskide suhtes silmadele. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid. |
| --- | --- |

3.

Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed võimalike riskide suhtes silmadele. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid.

| 4. | Söödalisandi ja eelsegu märgistusel peab olema märgitud: „L-lüsiini lisamisel tuleks võtta arvesse kõikide asendamatute ja tinglikult asendamatute aminohapete olemasolu, et hoida ära tasakaalustamatust.“ |
| --- | --- |

4.

Söödalisandi ja eelsegu märgistusel peab olema märgitud: „L-lüsiini lisamisel tuleks võtta arvesse kõikide asendamatute ja tinglikult asendamatute aminohapete olemasolu, et hoida ära tasakaalustamatust.“

21.12.2030

Toimeaine kirjeldus

L-lüsiinmonovesinikkloriid, mis on saadud kääritamisel mikroorganismiga Corynebacterium glutamicum DSM 32932.

Keemiline valem: C6H15ClN2O2

CASi number: 657–27-2

Analüüsimeetodid
   (1)

L-lüsiinmonovesinikkloriidi sisalduse määramiseks söödalisandis:

| — | Food Chemical Codex’i „L-lysine monohydrochloride monograph“ |
| --- | --- |

—

Food Chemical Codex’i „L-lysine monohydrochloride monograph“

Lüsiini sisalduse määramiseks söödalisandis ja eelsegudes, mis sisaldavad üle 10 % lüsiini:

| — | ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja fotomeetrilise määramisega (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17180. |
| --- | --- |

—

ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja fotomeetrilise määramisega (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17180.

Lüsiini sisalduse määramiseks eelsegudes, segasöödas ja söödamaterjalis:

| — | ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja fotomeetrilise määramisega (IEC-VIS) –komisjoni määrus (EÜ) nr 152/2009  (2) (III lisa F osa) |
| --- | --- |

—

ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja fotomeetrilise määramisega (IEC-VIS) –komisjoni määrus (EÜ) nr 152/2009  (2) (III lisa F osa)

3c323

L-lüsiinsulfaat

Söödalisandi koostis

Graanulid, mis sisaldavad vähemalt 55 % L-lüsiini ning maksimaalselt 22 % sulfaati ja mille niiskusesisaldus on kuni 4 %

Kõik liigid

–

–

10 000

| 1. | Söödalisandi märgistusel tuleb märkida L-lüsiini sisaldus. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi märgistusel tuleb märkida L-lüsiini sisaldus.

| 2. | L-lüsiinsulfaati võib turule lasta ja kasutada preparaati sisaldava söödalisandina. |
| --- | --- |

2.

L-lüsiinsulfaati võib turule lasta ja kasutada preparaati sisaldava söödalisandina.

| 3. | Söödalisandi ja eelsegu märgistusel peab olema märgitud: „L-lüsiini lisamisel tuleks võtta arvesse kõikide asendamatute ja tinglikult asendamatute aminohapete olemasolu, et hoida ära tasakaalustamatust.“ |
| --- | --- |

3.

Söödalisandi ja eelsegu märgistusel peab olema märgitud: „L-lüsiini lisamisel tuleks võtta arvesse kõikide asendamatute ja tinglikult asendamatute aminohapete olemasolu, et hoida ära tasakaalustamatust.“

21.12.2030

Toimeaine kirjeldus

L-lüsiinsulfaat, mis on saadud kääritamisel mikroorganismiga Corynebacterium glutamicum KFCC 11043

Keemiline valem: C12H30N4O8S

CASi nr: 60343-69–3

Analüüsimeetodid
   (1)

Lüsiini sisalduse määramiseks söödalisandis ja eelsegudes, mis sisaldavad üle 10 % lüsiini:

| — | ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja fotomeetrilise määramisega (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17180 |
| --- | --- |

—

ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja fotomeetrilise määramisega (IEC-VIS/FLD) – EN ISO 17180

Sulfaadi määramiseks söödalisandis:

| — | Euroopa farmakopöa monograafia 20301 |
| --- | --- |

—

Euroopa farmakopöa monograafia 20301

Lüsiini sisalduse määramiseks eelsegudes, segasöödas ja söödamaterjalis:

| — | ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja fotomeetrilise määramisega (IEC-VIS) – määrus (EÜ) nr 152/2009 (III lisa F osa) |
| --- | --- |

—

ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja fotomeetrilise määramisega (IEC-VIS) – määrus (EÜ) nr 152/2009 (III lisa F osa)

---

(1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil aadressil: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

(2)  Komisjoni 27. jaanuari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 152/2009, milles sätestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetodid sööda ametlikuks kontrolliks (ELT L 54, 26.2.2009, lk 1).

---

| 1.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 402/43 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 402/43

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/1799,

30. november 2020,

milles käsitletakse Komagataella phaffii CGMCC 12056 abil toodetud 6-fütaasi preparaadi kasutamise lubamist munakanade ja teiste munalindude söödalisandina (loa hoidja: Andrés Pintaluba S.A)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubade taotlemise nõue ning selliste lubade andmise alused ja kord. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubade taotlemise nõue ning selliste lubade andmise alused ja kord.

| (2) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 on esitatud taotlus 6-fütaasi preparaadi lubamiseks. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 on esitatud taotlus 6-fütaasi preparaadi lubamiseks. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid.

| (3) | Taotluses käsitletakse Komagataella phaffii CGMCC 12056 abil toodetud 6-fütaasi preparaadi kasutamise lubamist munakanade ja muude munalindude söödalisandina ning selle klassifitseerimist söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „seedimist soodustavad ained“. |
| --- | --- |

(3)

Taotluses käsitletakse Komagataella phaffii CGMCC 12056 abil toodetud 6-fütaasi preparaadi kasutamise lubamist munakanade ja muude munalindude söödalisandina ning selle klassifitseerimist söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „seedimist soodustavad ained“.

| (4) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 7. mai 2020. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Komagataella phaffii CGMCC 12056 abil toodetud 6-fütaasi preparaat kahjulikku mõju munakanade ja muude munalindude tervisele, tarbijaohutusele ega keskkonnale. Samuti jõuti järeldusele, et kõnealust söödalisandit tuleks käsitada võimaliku hingamiselundite sensibilisaatorina. Seetõttu leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad hoida ära kahjulikku mõju inimeste tervisele, eelkõige söödalisandi kasutajate puhul. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et kõnealune söödalisand parandab zootehnilise lisandina tõhusalt sööda seedimist munakanadel ja muudel munalindudel. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodi kohta. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 7. mai 2020. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Komagataella phaffii CGMCC 12056 abil toodetud 6-fütaasi preparaat kahjulikku mõju munakanade ja muude munalindude tervisele, tarbijaohutusele ega keskkonnale. Samuti jõuti järeldusele, et kõnealust söödalisandit tuleks käsitada võimaliku hingamiselundite sensibilisaatorina. Seetõttu leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad hoida ära kahjulikku mõju inimeste tervisele, eelkõige söödalisandi kasutajate puhul. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et kõnealune söödalisand parandab zootehnilise lisandina tõhusalt sööda seedimist munakanadel ja muudel munalindudel. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodi kohta.

| (5) | Komagataella phaffii CGMCC 12056 abil toodetud 6-fütaasi preparaadi hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse preparaadi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel. |
| --- | --- |

(5)

Komagataella phaffii CGMCC 12056 abil toodetud 6-fütaasi preparaadi hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse preparaadi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel.

| (6) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas kirjeldatud preparaati, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „seedimist soodustavad ained“, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöödas vastavalt lisas esitatud tingimustele.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. november 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  EFSA Journal 2020; 18(5): 6142.

2

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Loa hoidja nimi | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktiivsuse ühik täissööda kg kohta, mille niiskusesisaldus on 12 % |
| Kategooria: zootehnilised söödalisandid. Funktsionaalrühm: seedimist soodustavad ained. |
| 4a31 | Andrés Pintaluba S.A. | 6-fütaas
  EC 3.1.3.26 | Söödalisandi koostis


  Komagataella phaffii (CGMCC 12056) abil saadud 6-fütaasi preparaat (EC 3.1.3.26),
  minimaalse aktiivsusega:
  tahkena: 20 000 U  (1) / g
  vedelikuna: 20 000 U/ml | munakanad ja muud munalinnud | – | 300 U. | – | 1. | Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel. |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Loa hoidja nimi

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Aktiivsuse ühik täissööda kg kohta, mille niiskusesisaldus on 12 %

Kategooria: zootehnilised söödalisandid. Funktsionaalrühm: seedimist soodustavad ained.

4a31

Andrés Pintaluba S.A.

6-fütaas

EC 3.1.3.26

Söödalisandi koostis

Komagataella phaffii (CGMCC 12056) abil saadud 6-fütaasi preparaat (EC 3.1.3.26),

minimaalse aktiivsusega:

tahkena: 20 000 U  (1) / g

vedelikuna: 20 000 U/ml

munakanad ja muud munalinnud

–

300 U.

–

1.

Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel.

| 2. | Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas respiraatorit. |
| --- | --- |

2.

Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas respiraatorit.

21.12.2030

Toimeaine kirjeldus

Komagataella phaffii (CGMCC 12056) abil fermenteerinise teel saadud 6-fütaas (EC 3.1.3.26)

Analüüsimeetod
   (2)

Fütaasi aktiivsuse määramiseks söödalisandis:

| — | kolorimeetriline meetod, mis põhineb fütaasi ensümaatilisel reaktsioonil fütaadiga – VDLUFA 27.1.4 |
| --- | --- |

—

kolorimeetriline meetod, mis põhineb fütaasi ensümaatilisel reaktsioonil fütaadiga – VDLUFA 27.1.4

Fütaasi aktiivsuse määramiseks eelsegudes:

| — | kolorimeetriline meetod, mis põhineb fütaasi ensümaatilisel reaktsioonil fütaadiga – VDLUFA 27.1.3. |
| --- | --- |

—

kolorimeetriline meetod, mis põhineb fütaasi ensümaatilisel reaktsioonil fütaadiga – VDLUFA 27.1.3.

Fütaasi aktiivsuse määramiseks söödamaterjalides ja segasöödas:

| — | kolorimeetriline meetod, mis põhineb fütaasi ensümaatilisel reaktsioonil fütaadiga – EN ISO 30024. |
| --- | --- |

—

kolorimeetriline meetod, mis põhineb fütaasi ensümaatilisel reaktsioonil fütaadiga – EN ISO 30024.

---

(1)  Üks ühik on ensüümi kogus, mis pH-väärtusel 5,5 ja temperatuuril 37 °C vabastab fütaadist ühe mikromooli anorgaanilist fosfaati minutis.

(2)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil aadressil: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 1.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 402/46 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 402/46

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/1800,

30. november 2020,

milles käsitletakse Corynebacterium glutamicum KCCM 80188 abil kääritamise teel toodetud naatriumvesinikglutamaadi lubamist kõikide loomaliikide söödalisandina

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubade taotlemise nõue ning selliste lubade andmise alused ja kord. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubade taotlemise nõue ning selliste lubade andmise alused ja kord.

| (2) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 on esitatud taotlus Corynebacterium glutamicum KCCM 80188 abil kääritamise teel toodetud naatriumvesinikglutamaadi lubamiseks. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 on esitatud taotlus Corynebacterium glutamicum KCCM 80188 abil kääritamise teel toodetud naatriumvesinikglutamaadi lubamiseks. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid.

| (3) | Taotluses käsitletakse Corynebacterium glutamicum KCCM 80188 abil kääritamise teel toodetud naatriumvesinikglutamaadi lubamist kõikide loomaliikide söödalisandina Taotleja taotles kõnealuse söödalisandi liigitamist söödalisandite kategooriasse „organoleptilised lisandid“. |
| --- | --- |

(3)

Taotluses käsitletakse Corynebacterium glutamicum KCCM 80188 abil kääritamise teel toodetud naatriumvesinikglutamaadi lubamist kõikide loomaliikide söödalisandina Taotleja taotles kõnealuse söödalisandi liigitamist söödalisandite kategooriasse „organoleptilised lisandid“.

| (4) | Taotleja taotles söödalisandi kasutamise lubamist ka joogivees. Määrus (EÜ) nr 1831/2003 siiski ei võimalda lubada maitse- ja/või lõhnaaine kasutamist joogivees. Seepärast ei tohiks lubada Corynebacterium glutamicum KCCM 80188 abil kääritamise teel toodetud naatriumvesinikglutamaadi kasutamist joogivees. Asjaolu, et söödalisandi kasutamine joogivees lõhna- ja maitseainena ei ole lubatud, ei välista selle kasutamist segasöödas, mida manustatakse veega. |
| --- | --- |

(4)

Taotleja taotles söödalisandi kasutamise lubamist ka joogivees. Määrus (EÜ) nr 1831/2003 siiski ei võimalda lubada maitse- ja/või lõhnaaine kasutamist joogivees. Seepärast ei tohiks lubada Corynebacterium glutamicum KCCM 80188 abil kääritamise teel toodetud naatriumvesinikglutamaadi kasutamist joogivees. Asjaolu, et söödalisandi kasutamine joogivees lõhna- ja maitseainena ei ole lubatud, ei välista selle kasutamist segasöödas, mida manustatakse veega.

| (5) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 19. märtsi 2020. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Corynebacterium glutamicum KCCM 80188 abil kääritamise teel toodetud naatriumvesinikglutamaat kahjulikku mõju loomade ja tarbijate tervisele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis oma arvamuses järeldusele, et söödalisand ei ole sissehingamisel mürgine, ei ärrita nahka ega silmi ning ei ole naha sensibilisaator. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et naatriumvesinikglutamaadi mõju toidu maitse parandamisele on hästi tõestatud ja seetõttu ei ole vaja selle tõhusust söödas täiendavalt tõendada. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodite kohta. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 19. märtsi 2020. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Corynebacterium glutamicum KCCM 80188 abil kääritamise teel toodetud naatriumvesinikglutamaat kahjulikku mõju loomade ja tarbijate tervisele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis oma arvamuses järeldusele, et söödalisand ei ole sissehingamisel mürgine, ei ärrita nahka ega silmi ning ei ole naha sensibilisaator. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et naatriumvesinikglutamaadi mõju toidu maitse parandamisele on hästi tõestatud ja seetõttu ei ole vaja selle tõhusust söödas täiendavalt tõendada. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodite kohta.

| (6) | Corynebacterium glutamicum KCCM 80188 abil kääritamise teel toodetud naatriumvesinikglutamaadi hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse aine kasutamiseks vastavalt käesoleva määruse lisas esitatud tingimustele. |
| --- | --- |

(6)

Corynebacterium glutamicum KCCM 80188 abil kääritamise teel toodetud naatriumvesinikglutamaadi hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse aine kasutamiseks vastavalt käesoleva määruse lisas esitatud tingimustele.

| (7) | Parema kontrolli võimaldamiseks tuleks sätestada teatavad piirangud ja tingimused. Eelkõige tuleks söödalisandi etiketil esitada soovitatav sisaldus. Sellise sisalduse ületamise korral tuleks eelsegu etiketil esitada konkreetne teave. |
| --- | --- |

(7)

Parema kontrolli võimaldamiseks tuleks sätestada teatavad piirangud ja tingimused. Eelkõige tuleks söödalisandi etiketil esitada soovitatav sisaldus. Sellise sisalduse ületamise korral tuleks eelsegu etiketil esitada konkreetne teave.

| (8) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas nimetatud ainet, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „organoleptilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „lõhna- ja maitseained“, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöötades vastavalt kõnealuses lisas esitatud tingimustele.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. november 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  EFSA Journal 2020; 18(4):6085.

2

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Loa hoidja nimi | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg toimeainet 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta |
| Kategooria: organoleptilised lisandid. Funktsionaalrühm: lõhna- ja maitseained |
| 2b621i | – | Naatriumvesinikglutamaat | Söödalisandi koostis:

  Naatriumvesinikglutamaat

  Toimeaine kirjeldus:

  Naatriumvesinik L-glutamaat,
  mis on saadud Corynebacterium glutamicum KCCM 80188 abil kääritamise teel
  Puhtus: ≥ 99 % määramise alusel
  Keemiline valem:
  C5H8NaNO4•H2O
  CASi number 6106-04-3

  Analüüsimeetod
   (1):
  Naatriumvesinik L-glutamaadi kvalitatiivne määramine söödalisandis: Food Chemical Codex’i „Monosodium L-glutamate monograph“.
  Naatriumvesinik L-glutamaadi sisalduse määramine söödalisandis: ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja fotomeetrilise määramisega (IEC-VIS), nagu on kirjeldatud komisjoni määruses (EÜ) nr 152/2009 (III lisa F osa)
  Naatriumvesinik L-glutamaadi sisalduse määramine eelsegus: ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja fotomeetrilise määramisega (IEC-VIS), nagu on kirjeldatud komisjoni määruses (EÜ) nr 152/2009  (2) (III lisa F osa) | Kõik loomaliigid | – | – | – | 1. | Söödalisand lisatakse söödale eelseguna. |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Loa hoidja nimi

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

mg toimeainet 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta

Kategooria: organoleptilised lisandid. Funktsionaalrühm: lõhna- ja maitseained

2b621i

–

Naatriumvesinikglutamaat

Söödalisandi koostis:

Naatriumvesinikglutamaat

Toimeaine kirjeldus:

Naatriumvesinik L-glutamaat,

mis on saadud Corynebacterium glutamicum KCCM 80188 abil kääritamise teel

Puhtus: ≥ 99 % määramise alusel

Keemiline valem:

C5H8NaNO4•H2O

CASi number 6106-04-3

Analüüsimeetod
   (1):

Naatriumvesinik L-glutamaadi kvalitatiivne määramine söödalisandis: Food Chemical Codex’i „Monosodium L-glutamate monograph“.

Naatriumvesinik L-glutamaadi sisalduse määramine söödalisandis: ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja fotomeetrilise määramisega (IEC-VIS), nagu on kirjeldatud komisjoni määruses (EÜ) nr 152/2009 (III lisa F osa)

Naatriumvesinik L-glutamaadi sisalduse määramine eelsegus: ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja fotomeetrilise määramisega (IEC-VIS), nagu on kirjeldatud komisjoni määruses (EÜ) nr 152/2009  (2) (III lisa F osa)

Kõik loomaliigid

–

–

–

1.

Söödalisand lisatakse söödale eelseguna.

| 2. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel. |
| --- | --- |

2.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel.

| 3. | Söödalisandi etiketil esitatakse järgmine teave:
  „Toimeaine soovitatav maksimumsisaldus 12 % niiskusesisaldusega täissöödas: 25 mg/kg“. |
| --- | --- |

3.

Söödalisandi etiketil esitatakse järgmine teave:

„Toimeaine soovitatav maksimumsisaldus 12 % niiskusesisaldusega täissöödas: 25 mg/kg“.

| 4. | Eelsegu etiketil esitatakse asjaomase funktsionaalrühma nimetus, söödalisandi nimetus ja identifitseerimisnumber ning lisatud toimeaine kogus, kui toimeaine sisaldus 12 % niiskusesisaldusega täissöödas ületab järgmist väärtust: 25 mg/kg |
| --- | --- |

4.

Eelsegu etiketil esitatakse asjaomase funktsionaalrühma nimetus, söödalisandi nimetus ja identifitseerimisnumber ning lisatud toimeaine kogus, kui toimeaine sisaldus 12 % niiskusesisaldusega täissöödas ületab järgmist väärtust: 25 mg/kg

21.12.2030

---

(1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil aadressil: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

(2)  Komisjoni 27. jaanuari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 152/2009, milles sätestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetodid sööda ametlikuks kontrolliks (ELT L 54, 26.2.2009, lk 1).

---

| 1.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 402/49 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 402/49

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/1801,

30. november 2020,

millega kohandatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 kohast otsetoetuste kohandamise määra 2020. kalendriaastaks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

olles konsulteerinud põllumajandusfondide komiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2020/862 (2) on kehtestatud määruse (EL) nr 1306/2013 kohane otsetoetuste kohandamise määr 2020. kalendriaastaks. Kõnealune kohandamismäär on kehtestatud 2021. aasta eelarveprojekti raames olemas olnud teabe alusel ja selle puhul on võetud eelkõige arvesse finantsdistsipliini kohast 487,6 miljoni euro suurust põllumajandussektori kriisireservi, millele on osutatud määruse (EL) nr 1306/2013 artiklis 25. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2020/862 (2) on kehtestatud määruse (EL) nr 1306/2013 kohane otsetoetuste kohandamise määr 2020. kalendriaastaks. Kõnealune kohandamismäär on kehtestatud 2021. aasta eelarveprojekti raames olemas olnud teabe alusel ja selle puhul on võetud eelkõige arvesse finantsdistsipliini kohast 487,6 miljoni euro suurust põllumajandussektori kriisireservi, millele on osutatud määruse (EL) nr 1306/2013 artiklis 25.

| (2) | Samuti on kohandamismäära puhul võetud arvesse vajadust kohaldada finantsdistsipliini, et pidada kinni määruse (EL) nr 1306/2013 artiklis 16 osutatud iga-aastastest ülemmääradest, nagu on sätestatud kõnealuse määruse artikli 26 lõikes 1. |
| --- | --- |

(2)

Samuti on kohandamismäära puhul võetud arvesse vajadust kohaldada finantsdistsipliini, et pidada kinni määruse (EL) nr 1306/2013 artiklis 16 osutatud iga-aastastest ülemmääradest, nagu on sätestatud kõnealuse määruse artikli 26 lõikes 1.

| (3) | Kuigi finantsdistsipliin vajab jätkuvalt 487,6 miljoni euro suurust põllumajandussektori kriisireservi, nähtub esialgsest prognoosist, mis on seotud 2021. aasta eelarveprojekti kavandatava kirjaliku muutmisettepanekuga nr 1, mis hõlmab otsetoetusi ja turuga seotud kulusid käsitlevaid ajakohastatud prognoose, et rakendusmääruses (EL) 2020/862 sätestatud, finantsdistsipliinist tulenevat kohandamismäära on vaja muuta. |
| --- | --- |

(3)

Kuigi finantsdistsipliin vajab jätkuvalt 487,6 miljoni euro suurust põllumajandussektori kriisireservi, nähtub esialgsest prognoosist, mis on seotud 2021. aasta eelarveprojekti kavandatava kirjaliku muutmisettepanekuga nr 1, mis hõlmab otsetoetusi ja turuga seotud kulusid käsitlevaid ajakohastatud prognoose, et rakendusmääruses (EL) 2020/862 sätestatud, finantsdistsipliinist tulenevat kohandamismäära on vaja muuta.

| (4) | Seepärast on komisjoni käsutuses oleva uue teabe alusel asjakohane muuta kohandamismäära vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 26 lõikele 4 enne selle kalendriaasta 1. detsembrit, mille suhtes kohandamismäära kohaldatakse. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast on komisjoni käsutuses oleva uue teabe alusel asjakohane muuta kohandamismäära vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 26 lõikele 4 enne selle kalendriaasta 1. detsembrit, mille suhtes kohandamismäära kohaldatakse.

| (5) | Muudetud ettepanekut nõukogu määruse kohta, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027, (3) ei ole veel vastu võetud. Võttes arvesse kõnealuse määruse vastuvõtmise kohta otsuse tegemise menetluse peaaegu et lõppetappi, tuleks seega kaitsemeetmena kasutada kohandamismäära arvutamisel Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist 2021. eelarveaastal kuludeks eraldatavat netosaldot summas 40 368,0 miljonit eurot (Euroopa Ülemkogu 21. juuli 2020. aasta järeldustes esitatud vaheülemmäär, mida on kohandatud vastavalt vahendite sellisele ümberpaigutamisele Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ja otsetoetuste raames, millest liikmesriigid on teatanud). |
| --- | --- |

(5)

Muudetud ettepanekut nõukogu määruse kohta, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027, (3) ei ole veel vastu võetud. Võttes arvesse kõnealuse määruse vastuvõtmise kohta otsuse tegemise menetluse peaaegu et lõppetappi, tuleks seega kaitsemeetmena kasutada kohandamismäära arvutamisel Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist 2021. eelarveaastal kuludeks eraldatavat netosaldot summas 40 368,0 miljonit eurot (Euroopa Ülemkogu 21. juuli 2020. aasta järeldustes esitatud vaheülemmäär, mida on kohandatud vastavalt vahendite sellisele ümberpaigutamisele Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ja otsetoetuste raames, millest liikmesriigid on teatanud).

| (6) | Üldjuhul makstakse ühe kalendriaasta (N) jaoks otsetoetuste saamise taotluse esitanud põllumajandustootjatele toetust eelarveaasta (N + 1) piiresse jääva kindlaksmääratud makseperioodi jooksul. Sellegipoolest võivad liikmesriigid maksta põllumajandustootjatele toetust teatava tähtaja jooksul ka pärast kõnealuse makseperioodi lõppu. Nimetatud maksed võidakse teha järgneval eelarveaastal. Kui asjaomase kalendriaasta suhtes kohaldatakse finantsdistsipliini, ei tohiks kohandamismäära kohaldada selliste maksete suhtes, mille kohta esitati toetustaotlused muudel kalendriaastatel kui finantsdistsipliini kohaldamise kalendriaastal. Seepärast on põllumajandustootjate võrdse kohtlemise tagamiseks asjakohane sätestada, et kohandamismäära kohaldatakse üksnes selliste maksete suhtes, mille kohta on toetustaotlused esitatud finantsdistsipliini kohaldamise kalendriaastal, olenemata sellest, millal makse põllumajandustootjatele tehakse. |
| --- | --- |

(6)

Üldjuhul makstakse ühe kalendriaasta (N) jaoks otsetoetuste saamise taotluse esitanud põllumajandustootjatele toetust eelarveaasta (N + 1) piiresse jääva kindlaksmääratud makseperioodi jooksul. Sellegipoolest võivad liikmesriigid maksta põllumajandustootjatele toetust teatava tähtaja jooksul ka pärast kõnealuse makseperioodi lõppu. Nimetatud maksed võidakse teha järgneval eelarveaastal. Kui asjaomase kalendriaasta suhtes kohaldatakse finantsdistsipliini, ei tohiks kohandamismäära kohaldada selliste maksete suhtes, mille kohta esitati toetustaotlused muudel kalendriaastatel kui finantsdistsipliini kohaldamise kalendriaastal. Seepärast on põllumajandustootjate võrdse kohtlemise tagamiseks asjakohane sätestada, et kohandamismäära kohaldatakse üksnes selliste maksete suhtes, mille kohta on toetustaotlused esitatud finantsdistsipliini kohaldamise kalendriaastal, olenemata sellest, millal makse põllumajandustootjatele tehakse.

| (7) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1307/2013 (4) artikli 8 lõikes 1 on sätestatud, et määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 26 kohaselt kindlaks määratud kohandamismäära tuleb kohaldada üksnes 2 000 eurot ületavate otsetoetuste suhtes, mida antakse põllumajandustootjatele asjaomasel kalendriaastal. Lisaks on määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 8 lõikes 2 sätestatud, et otsetoetuste järkjärgulise kehtestamise tulemusel kohaldatakse kohandamismäära Horvaatia suhtes alles alates 1. jaanuarist 2022. Seega ei tuleks käesoleva määrusega kindlaks määratavat kohandamismäära kohaldada nimetatud liikmesriigi põllumajandustootjate suhtes. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1307/2013 (4) artikli 8 lõikes 1 on sätestatud, et määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 26 kohaselt kindlaks määratud kohandamismäära tuleb kohaldada üksnes 2 000 eurot ületavate otsetoetuste suhtes, mida antakse põllumajandustootjatele asjaomasel kalendriaastal. Lisaks on määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 8 lõikes 2 sätestatud, et otsetoetuste järkjärgulise kehtestamise tulemusel kohaldatakse kohandamismäära Horvaatia suhtes alles alates 1. jaanuarist 2022. Seega ei tuleks käesoleva määrusega kindlaks määratavat kohandamismäära kohaldada nimetatud liikmesriigi põllumajandustootjate suhtes.

| (8) | Kohandatud kohandamismäära tuleks võtta arvesse 2020. kalendriaasta kohta esitatud toetustaotluse alusel põllumajandustootjale tehtavate kõigi maksete arvutamisel. Selguse huvides tuleks rakendusmäärus (EL) 2020/862 seetõttu kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(8)

Kohandatud kohandamismäära tuleks võtta arvesse 2020. kalendriaasta kohta esitatud toetustaotluse alusel põllumajandustootjale tehtavate kõigi maksete arvutamisel. Selguse huvides tuleks rakendusmäärus (EL) 2020/862 seetõttu kehtetuks tunnistada.

| (9) | Selle tagamiseks, et kohandatud kohandamismäära kohaldatakse alates kuupäevast, mil põllumajandustootjatele hakatakse tegema makseid vastavalt määrusele (EL) nr 1306/2013, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. detsembrist 2020, |
| --- | --- |

(9)

Selle tagamiseks, et kohandatud kohandamismäära kohaldatakse alates kuupäevast, mil põllumajandustootjatele hakatakse tegema makseid vastavalt määrusele (EL) nr 1306/2013, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. detsembrist 2020,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määruse (EL) nr 1306/2013 artiklites 25 ja 26 sätestatud kohandamismäära kehtestamiseks ning kooskõlas määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 8 lõikega 1 kohaldatakse määruse (EL) nr 1307/2013 I lisas loetletud toetuskavade raames makstavate selliste 2 000 eurot ületavate otsetoetuste vähendamise korral, mida makstakse põllumajandustootjatele 2020. kalendriaasta kohta esitatud toetustaotluse alusel, kohandamismäära 2,906192 %.

2.   Lõikes 1 sätestatud vähendamist ei kohaldata Horvaatias.

Artikkel 2

Rakendusmäärus (EL) 2020/862 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. detsembrist 2020.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. november 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 549.

1

(2)  Komisjoni 19. juuni 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/862, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1306/2013 sätestatud otsetoetuste kohandamise määra kehtestamist 2020. kalendriaastaks (ELT L 197, 22.6.2020, lk 3).

2

(3)  COM(2020) 443 final.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 637/2008 ja (EÜ) nr 73/2009 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 608).

4

---

OTSUSED

| 1.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 402/51 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 402/51

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2020/1802,

27. november 2020,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1221/2009 (organisatsioonide vabatahtliku osalemise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS)) kohast juhendit keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis osalemiseks vajalike sammude kohta

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 8151 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1221/2009 organisatsioonide vabatahtliku osalemise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS) ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 761/2001 ning komisjoni otsused 2001/681/EÜ ja 2006/193/EÜ, (1) eriti selle artikli 46 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 6. detsembri 2017. aasta otsuse (EL) 2017/2285 (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1221/2009 (organisatsioonide vabatahtliku osalemise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS)) kohast juhendit keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis osalemiseks vajalike sammude kohta) (2) I lisa punktis 2.4.3 on esitatud nõuded mitme tegevuskohaga organisatsioonide tõendamise kohta valimi koostamise meetodil. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 6. detsembri 2017. aasta otsuse (EL) 2017/2285 (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1221/2009 (organisatsioonide vabatahtliku osalemise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS)) kohast juhendit keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis osalemiseks vajalike sammude kohta) (2) I lisa punktis 2.4.3 on esitatud nõuded mitme tegevuskohaga organisatsioonide tõendamise kohta valimi koostamise meetodil.

| (2) | Otsuse (EL) 2017/2285 I lisas esitatud juhendi punkti 2.4.3.3 alapunktis a on loetletud sektorid, milles võib mitme tegevuskohaga organisatsioonide tõendamiseks kasutada valimi koostamise meetodit (tabel 9). |
| --- | --- |

(2)

Otsuse (EL) 2017/2285 I lisas esitatud juhendi punkti 2.4.3.3 alapunktis a on loetletud sektorid, milles võib mitme tegevuskohaga organisatsioonide tõendamiseks kasutada valimi koostamise meetodit (tabel 9).

| (3) | Juhendi punkti 2.4.3.3 alapunktis b on loetletud need sektorid, milles võib mitme tegevuskohaga organisatsioonide tõendamiseks kasutada valimi koostamise meetodit katseprojektides (tabel 10), ning täpsustatud, et pärast katseprojekti lõppu ja katseprojekti käsitleva hinnangu põhjal võib EMASi komitee soovitada lisada asjaomase sektori nende sektorite loetellu, milles võib kasutada valimi koostamise meetodit (tabel 9). |
| --- | --- |

(3)

Juhendi punkti 2.4.3.3 alapunktis b on loetletud need sektorid, milles võib mitme tegevuskohaga organisatsioonide tõendamiseks kasutada valimi koostamise meetodit katseprojektides (tabel 10), ning täpsustatud, et pärast katseprojekti lõppu ja katseprojekti käsitleva hinnangu põhjal võib EMASi komitee soovitada lisada asjaomase sektori nende sektorite loetellu, milles võib kasutada valimi koostamise meetodit (tabel 9).

| (4) | Saksamaal viidi ellu kaks katseprojekti tabelis 10 loetletud sektorites: üks projekt jaemüügi sektoris (NACE kood 47.1) ja üks projekt sektorites „hoolekandeasutuste tegevus“ (NACE kood 87) ja „sotsiaalhoolekanne ilma majutuseta“ (NACE kood 88). EMASi komiteele esitati neid katseprojekte käsitlev hinnang. |
| --- | --- |

(4)

Saksamaal viidi ellu kaks katseprojekti tabelis 10 loetletud sektorites: üks projekt jaemüügi sektoris (NACE kood 47.1) ja üks projekt sektorites „hoolekandeasutuste tegevus“ (NACE kood 87) ja „sotsiaalhoolekanne ilma majutuseta“ (NACE kood 88). EMASi komiteele esitati neid katseprojekte käsitlev hinnang.

| (5) | Katseprojektide kohta tehtud hinnangu põhjal soovitas EMASi komitee lisada kõnealused sektorid nende sektorite loetellu, milles võib mitme tegevuskohaga organisatsioonide tõendamiseks kasutada valimi koostamise meetodit (tabel 9). |
| --- | --- |

(5)

Katseprojektide kohta tehtud hinnangu põhjal soovitas EMASi komitee lisada kõnealused sektorid nende sektorite loetellu, milles võib mitme tegevuskohaga organisatsioonide tõendamiseks kasutada valimi koostamise meetodit (tabel 9).

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

NACE koodidega 47.1, 87 ja 88 sektorites võib mitme tegevuskohaga organisatsioonide tõendamiseks kasutada valimi koostamise meetodit. Seega tõstetakse need sektorid juhendi I lisa tabelist 10 tabelisse 9.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 27. november 2020

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Virginijus SINKEVIČIUS

---

(1)  
  ELT L 342, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  
  ELT L 328, 12.12.2017, lk 38.

2

---

| 1.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 402/53 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 402/53

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2020/1803,

27. november 2020,

millega kehtestatakse ELi ökomärgise kriteeriumid trükitud paberile, paberkirjatarvetele ja paberkandekottidele

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 8155 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 66/2010 ELi ökomärgise kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 2,

olles pidanud nõu Euroopa Liidu ökomärgise komisjoniga

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 66/2010 kohaselt võib ELi ökomärgise anda toodetele, mille keskkonnamõju kogu olelusringi jooksul on väike. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 66/2010 kohaselt võib ELi ökomärgise anda toodetele, mille keskkonnamõju kogu olelusringi jooksul on väike.

| (2) | Määruses (EÜ) nr 66/2010 on sätestatud, et ELi ökomärgise andmise konkreetsed kriteeriumid kehtestatakse tooterühmade kaupa. |
| --- | --- |

(2)

Määruses (EÜ) nr 66/2010 on sätestatud, et ELi ökomärgise andmise konkreetsed kriteeriumid kehtestatakse tooterühmade kaupa.

| (3) | Komisjoni otsusega 2012/481/EL (2) kehtestati kriteeriumid ning asjaomased hindamis- ja kontrollinõuded tooterühmale „trükitud paber“. Kõnealuste kriteeriumide ja nõuete kehtivusaega on pikendatud komisjoni otsusega (EL) 2018/1590 (3) kuni 31. detsembrini 2020. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni otsusega 2012/481/EL (2) kehtestati kriteeriumid ning asjaomased hindamis- ja kontrollinõuded tooterühmale „trükitud paber“. Kõnealuste kriteeriumide ja nõuete kehtivusaega on pikendatud komisjoni otsusega (EL) 2018/1590 (3) kuni 31. detsembrini 2020.

| (4) | Komisjoni otsusega 2014/256/EL (4) kehtestati kriteeriumid ning asjaomased hindamis- ja kontrollinõuded tooterühmale „järeltöödeldud paberist tooted“. Kõnealuste kriteeriumide ja nõuete kehtivusaega on pikendatud komisjoni otsusega (EL) 2017/1525 (5) kuni 31. detsembrini 2020. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni otsusega 2014/256/EL (4) kehtestati kriteeriumid ning asjaomased hindamis- ja kontrollinõuded tooterühmale „järeltöödeldud paberist tooted“. Kõnealuste kriteeriumide ja nõuete kehtivusaega on pikendatud komisjoni otsusega (EL) 2017/1525 (5) kuni 31. detsembrini 2020.

| (5) | Selleks et paremini kajastada kõnealuste tooterühmade turu parimaid tavasid ja võtta arvesse vahepealset innovatsiooni, on asjakohane kehtestada trükitud paberi, paberkirjatarvete ja paberkandekottide jaoks uued kriteeriumid. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et paremini kajastada kõnealuste tooterühmade turu parimaid tavasid ja võtta arvesse vahepealset innovatsiooni, on asjakohane kehtestada trükitud paberi, paberkirjatarvete ja paberkandekottide jaoks uued kriteeriumid.

| (6) | ELi ökomärgise toimivuse kontrolli käsitlevas 30. juuni 2017. aasta aruandes, (6) milles keskendutakse määruse (EÜ) nr 66/2010 rakendamise läbivaatamisele, jõuti järeldusele, et ELi ökomärgise jaoks on vaja luua strateegilisem lähenemisviis, ühendades vajaduse korral tihedalt seotud tooterühmad. |
| --- | --- |

(6)

ELi ökomärgise toimivuse kontrolli käsitlevas 30. juuni 2017. aasta aruandes, (6) milles keskendutakse määruse (EÜ) nr 66/2010 rakendamise läbivaatamisele, jõuti järeldusele, et ELi ökomärgise jaoks on vaja luua strateegilisem lähenemisviis, ühendades vajaduse korral tihedalt seotud tooterühmad.

| (7) | Kooskõlas nende järeldustega ja pärast Euroopa Liidu ökomärgise komisjoniga konsulteerimist on asjakohane läbi vaadata tooterühmade „trükitud paber“ ja „järeltöödeldud paberist tooted“ kriteeriumid, võttes arvesse praegust edu, sidusrühmade huvi toodete vastu ning kestlike toodete suurema kasutuselevõtu ja turunõudluse tulevikupotentsiaali. |
| --- | --- |

(7)

Kooskõlas nende järeldustega ja pärast Euroopa Liidu ökomärgise komisjoniga konsulteerimist on asjakohane läbi vaadata tooterühmade „trükitud paber“ ja „järeltöödeldud paberist tooted“ kriteeriumid, võttes arvesse praegust edu, sidusrühmade huvi toodete vastu ning kestlike toodete suurema kasutuselevõtu ja turunõudluse tulevikupotentsiaali.

| (8) | Kuna kaks tooterühma „trükitud paber“ ja „järeltöödeldud paberist tooted“ on omavahel tihedalt seotud ja nende kriteeriumid kattuvad, on asjakohane võtta mõlema tooterühma kohta vastu üks otsus ja selle lisa. |
| --- | --- |

(8)

Kuna kaks tooterühma „trükitud paber“ ja „järeltöödeldud paberist tooted“ on omavahel tihedalt seotud ja nende kriteeriumid kattuvad, on asjakohane võtta mõlema tooterühma kohta vastu üks otsus ja selle lisa.

| (9) | Tooterühmale tuleks nimetuseks panna „trükitud paber, paberkirjatarbed ja paberkandekotid“, et paremini kajastada nende toodete funktsioone ja tagada selgus, missugused tooted kohaldamisalasse kuuluvad. See peaks muutma kõnealuse süsteemi turuosaliste jaoks nähtavamaks ja vähendama ametiasutuste halduskoormust. |
| --- | --- |

(9)

Tooterühmale tuleks nimetuseks panna „trükitud paber, paberkirjatarbed ja paberkandekotid“, et paremini kajastada nende toodete funktsioone ja tagada selgus, missugused tooted kohaldamisalasse kuuluvad. See peaks muutma kõnealuse süsteemi turuosaliste jaoks nähtavamaks ja vähendama ametiasutuste halduskoormust.

| (10) | Lisaks tuleks kooskõlas läbivaatamise tulemustega teha teatavaid muudatusi tooterühma „trükitud paber, paberkirjatarbed ja paberkandekotid“ määratluses, eelkõige selleks, et tooteid selgemalt eristada. |
| --- | --- |

(10)

Lisaks tuleks kooskõlas läbivaatamise tulemustega teha teatavaid muudatusi tooterühma „trükitud paber, paberkirjatarbed ja paberkandekotid“ määratluses, eelkõige selleks, et tooteid selgemalt eristada.

| (11) | Uues ringmajanduse tegevuskavas puhtama ja konkurentsivõimelisema Euroopa nimel, (7) mis võeti vastu 11. märtsil 2020, on sätestatud, et ELi ökomärgise kriteeriumidesse tuleb hakata süstemaatilisemalt lisama vastupidavuse, ringlussevõetavuse ja tootes sisalduva ringlusmaterjali osakaalu nõudeid. |
| --- | --- |

(11)

Uues ringmajanduse tegevuskavas puhtama ja konkurentsivõimelisema Euroopa nimel, (7) mis võeti vastu 11. märtsil 2020, on sätestatud, et ELi ökomärgise kriteeriumidesse tuleb hakata süstemaatilisemalt lisama vastupidavuse, ringlussevõetavuse ja tootes sisalduva ringlusmaterjali osakaalu nõudeid.

| (12) | Trükitud paberile, paberkirjatarvetele ja paberkandekottidele ELi ökomärgise andmise läbivaadatud kriteeriumide eesmärk peaks olema eelkõige see, et kasutatakse paberipõhiseid tooteid, mis on toodetud säästvamalt ja saadud säästvalt majandatud metsadest või ringlussevõetud materjalidest. Uued kriteeriumid peaksid põhinema olelusringi analüüsil ning nende eesmärk peaks olema edendada energiatõhusaid tootmisprotsesse ja vähendada selliste lenduvate orgaaniliste ühendite heidet, mis soodustavad fotokeemilist oksüdeerumist, inimest mõjutavat toksilisust, abiootilist ammendumist, eutrofeerumist ja kliimamuutust. Tänu läbivaadatud kriteeriumidele peaks olema võimalik piirata ohtlike ainete kasutamist, käsitleda trükiprotsessi käigus tekkiva heite probleemi, vähendada protsessi käigus tekkivate paberijäätmete kogust ja muuta tooted rohkem ringlussevõetavaks ning niiviisi soodustada üleminekut ringmajandusele. |
| --- | --- |

(12)

Trükitud paberile, paberkirjatarvetele ja paberkandekottidele ELi ökomärgise andmise läbivaadatud kriteeriumide eesmärk peaks olema eelkõige see, et kasutatakse paberipõhiseid tooteid, mis on toodetud säästvamalt ja saadud säästvalt majandatud metsadest või ringlussevõetud materjalidest. Uued kriteeriumid peaksid põhinema olelusringi analüüsil ning nende eesmärk peaks olema edendada energiatõhusaid tootmisprotsesse ja vähendada selliste lenduvate orgaaniliste ühendite heidet, mis soodustavad fotokeemilist oksüdeerumist, inimest mõjutavat toksilisust, abiootilist ammendumist, eutrofeerumist ja kliimamuutust. Tänu läbivaadatud kriteeriumidele peaks olema võimalik piirata ohtlike ainete kasutamist, käsitleda trükiprotsessi käigus tekkiva heite probleemi, vähendada protsessi käigus tekkivate paberijäätmete kogust ja muuta tooted rohkem ringlussevõetavaks ning niiviisi soodustada üleminekut ringmajandusele.

| (13) | Tooterühmade uued kriteeriumid ning asjaomased hindamis- ja kontrollinõuded peaksid kehtima kuni 31. detsembrini 2028, võttes arvesse nende kahe tooterühma innovatsioonitsüklit. |
| --- | --- |

(13)

Tooterühmade uued kriteeriumid ning asjaomased hindamis- ja kontrollinõuded peaksid kehtima kuni 31. detsembrini 2028, võttes arvesse nende kahe tooterühma innovatsioonitsüklit.

| (14) | Õiguskindluse huvides tuleks otsused 2012/481/EL JA 2014/256/EL kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(14)

Õiguskindluse huvides tuleks otsused 2012/481/EL JA 2014/256/EL kehtetuks tunnistada.

| (15) | Trükitud paberi või järeltöödeldud paberist toodete tootjatele, kelle toodetele on antud ELi ökomärgis vastavalt otsustes 2012/481/EL või 2014/256/EL sätestatud kriteeriumidele, tuleks ette näha üleminekuperiood, et neil oleks piisavalt aega viia oma tooted vastavusse läbivaadatud kriteeriumide ja nõuetega. Samuti peaks piiratud aja jooksul pärast käesoleva otsuse vastuvõtmist olema tootjatel lubatud esitada taotlusi kas kõnealuste otsustega kehtestatud kriteeriumide või käesoleva otsusega kehtestatud uute kriteeriumide alusel. ELi ökomärgise lube, mis on antud vastavalt nendest vanadest otsustest ühes sätestatud kriteeriumidele hinnatud taotluse alusel, peaks saama kasutada 18 kuud alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast. |
| --- | --- |

(15)

Trükitud paberi või järeltöödeldud paberist toodete tootjatele, kelle toodetele on antud ELi ökomärgis vastavalt otsustes 2012/481/EL või 2014/256/EL sätestatud kriteeriumidele, tuleks ette näha üleminekuperiood, et neil oleks piisavalt aega viia oma tooted vastavusse läbivaadatud kriteeriumide ja nõuetega. Samuti peaks piiratud aja jooksul pärast käesoleva otsuse vastuvõtmist olema tootjatel lubatud esitada taotlusi kas kõnealuste otsustega kehtestatud kriteeriumide või käesoleva otsusega kehtestatud uute kriteeriumide alusel. ELi ökomärgise lube, mis on antud vastavalt nendest vanadest otsustest ühes sätestatud kriteeriumidele hinnatud taotluse alusel, peaks saama kasutada 18 kuud alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast.

| (16) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 66/2010 artikli 16 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 66/2010 artikli 16 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Tooterühma „trükitud paber, paberkirjatarbed ja paberkandekotid“ kuuluvad järgmised tooted:

| a) | trükitooted, mis sisaldavad vähemalt 90 massiprotsenti paberit, pappi või paberipõhiseid lähtematerjale, v.a raamatud, kataloogid, brošüürid ja vormid, mis peavad sisaldama vähemalt 80 massiprotsenti paberit, pappi või paberipõhiseid lähtematerjale. Lõpptoote vahelehti, kaasi ja kõiki selle paberosi käsitatakse toote osadena, v.a lahtised vahelehed (nt voldikud, eemaldatavad kleebised), mida müüakse või tarnitakse koos trükitoodetega. Kui ELi ökomärgis kavatsetakse paigutada lahtistele vahelehtedele, peavad need vastama käesoleva otsuse lisa nõuetele. Trükitoote kinnised vahelehed (mis ei ole ette nähtud eemaldamiseks) peavad vastama käesoleva määruse lisas esitatud nõuetele; |
| --- | --- |

a)

trükitooted, mis sisaldavad vähemalt 90 massiprotsenti paberit, pappi või paberipõhiseid lähtematerjale, v.a raamatud, kataloogid, brošüürid ja vormid, mis peavad sisaldama vähemalt 80 massiprotsenti paberit, pappi või paberipõhiseid lähtematerjale. Lõpptoote vahelehti, kaasi ja kõiki selle paberosi käsitatakse toote osadena, v.a lahtised vahelehed (nt voldikud, eemaldatavad kleebised), mida müüakse või tarnitakse koos trükitoodetega. Kui ELi ökomärgis kavatsetakse paigutada lahtistele vahelehtedele, peavad need vastama käesoleva otsuse lisa nõuetele. Trükitoote kinnised vahelehed (mis ei ole ette nähtud eemaldamiseks) peavad vastama käesoleva määruse lisas esitatud nõuetele;

| b) | ümbrikud, mis sisaldavad vähemalt 90 massiprotsenti paberit, pappi või paberipõhiseid lähtematerjale; |
| --- | --- |

b)

ümbrikud, mis sisaldavad vähemalt 90 massiprotsenti paberit, pappi või paberipõhiseid lähtematerjale;

| c) | paberkandekotid, sh pakkepaber, mis sisaldavad 100 massiprotsenti paberit, pappi või paberipõhiseid lähtematerjale; |
| --- | --- |

c)

paberkandekotid, sh pakkepaber, mis sisaldavad 100 massiprotsenti paberit, pappi või paberipõhiseid lähtematerjale;

| d) | paberkirjatarbed, sh arhiivitarbed, mis sisaldavad vähemalt 70 massiprotsenti paberit, pappi või paberipõhiseid lähteaineid, v.a rippkaustad ja metallkinnitusega dokumendikaaned, mille suhtes ülemmäära ei kohaldata. |
| --- | --- |

d)

paberkirjatarbed, sh arhiivitarbed, mis sisaldavad vähemalt 70 massiprotsenti paberit, pappi või paberipõhiseid lähteaineid, v.a rippkaustad ja metallkinnitusega dokumendikaaned, mille suhtes ülemmäära ei kohaldata.

2.   Lõike 1 punktis a osutatud selliste toodete puhul, mis sisaldavad vähemalt 80 massiprotsenti paberit, pappi või paberipõhiseid lähtematerjale, ja lõike 1 punktis d osutatud toodete puhul ei tohi plastisisaldus ületada 10 massiprotsenti, v.a rõngasköitjad, töövihikud, märkmikud, päevikud ja kangkinnitusega köitjad, mille plastisisaldus ei või ületada 13 massiprotsenti.

3.   Toode ei tohi sisaldada metalli üle 30 g, v.a kuni 225 lehte mahutavad rippkaustad, metallkinnitusega dokumendikaaned, rõngasköitjad ja kangkinnitusega köitjad, mis võivad sisaldada metalli kuni 75 g, ja v.a üle 225 lehe mahutavad kangkinnitusega köitjad, mis võivad sisaldada metalli kuni 170 g.

4.   Tooterühma „trükitud paber, paberkirjatarbed ja paberkandekotid“ ei kuulu järgmised tooted:

| a) | pakendid ja pakendile kinnitatud osad, nt etiketid (v.a paberkandekotid ja pakkepaber); |
| --- | --- |

a)

pakendid ja pakendile kinnitatud osad, nt etiketid (v.a paberkandekotid ja pakkepaber);

| b) | lainepapp; |
| --- | --- |

b)

lainepapp;

| c) | toiduga kokkupuutuvad materjalid ja toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud esemed, mis moodustavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1935/2004 (8) artikli 1 reguleerimiseseme; |
| --- | --- |

c)

toiduga kokkupuutuvad materjalid ja toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud esemed, mis moodustavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1935/2004 (8) artikli 1 reguleerimiseseme;

| d) | tooted, mis kuuluvad tooterühma „pehmepaber ja pehmepaberist tooted“, nagu on määratletud komisjoni otsuse (EL) 2019/70 (9) artiklis 2; |
| --- | --- |

d)

tooted, mis kuuluvad tooterühma „pehmepaber ja pehmepaberist tooted“, nagu on määratletud komisjoni otsuse (EL) 2019/70 (9) artiklis 2;

| e) | lõhnastatud trükitooted, lõhnastatud paberkirjatarbed ja lõhnastatud paberkandekotid; |
| --- | --- |

e)

lõhnastatud trükitooted, lõhnastatud paberkirjatarbed ja lõhnastatud paberkandekotid;

| f) | polüvinüülkloriid (PVC). |
| --- | --- |

f)

polüvinüülkloriid (PVC).

Artikkel 2

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „köitjad“ – paberipõhised tooted, mida kasutatakse dokumentide või ajakirjade hoidmiseks ja mis koosnevad tavaliselt pappkaanest ja rõngastest lahtiste paberlehtede hoidmiseks, k.a spiraalköitjad ja kangkinnitusega köitjad; |
| --- | --- |

1)

„köitjad“ – paberipõhised tooted, mida kasutatakse dokumentide või ajakirjade hoidmiseks ja mis koosnevad tavaliselt pappkaanest ja rõngastest lahtiste paberlehtede hoidmiseks, k.a spiraalköitjad ja kangkinnitusega köitjad;

| 2) | „raamatud“ – kõvade või pehmete kaantega õmmeldud ja/või liimköites trükitooted, v.a aastaaruanded, žurnaalid, brošüürid, ajakirjad, perioodiliselt välja antavad kataloogid; |
| --- | --- |

2)

„raamatud“ – kõvade või pehmete kaantega õmmeldud ja/või liimköites trükitooted, v.a aastaaruanded, žurnaalid, brošüürid, ajakirjad, perioodiliselt välja antavad kataloogid;

| 3) | „arhiivitarbed“ – tooted, mida kasutatakse paberdokumentide hoidmiseks, säilitamiseks ja kaitsmiseks, k.a rippkaustad ja kangkinnitusega köitjad; |
| --- | --- |

3)

„arhiivitarbed“ – tooted, mida kasutatakse paberdokumentide hoidmiseks, säilitamiseks ja kaitsmiseks, k.a rippkaustad ja kangkinnitusega köitjad;

| 4) | „dokumendikaaned“ – üksikute paberilehtede jaoks ette nähtud kokkupandavad kaaned või ümbrised, k.a jagajad, dokumenditaskud, nelinurkkaaned, rippkaustad, pappkarbid ja kolmepoolsed kaaned; |
| --- | --- |

4)

„dokumendikaaned“ – üksikute paberilehtede jaoks ette nähtud kokkupandavad kaaned või ümbrised, k.a jagajad, dokumenditaskud, nelinurkkaaned, rippkaustad, pappkarbid ja kolmepoolsed kaaned;

| 5) | „vaheleht“ – eraldi leht või osa, mis on trükitootest eraldi trükitud ja kas paigutatud trükitoote lehtede vahele ja eemaldatav (lahtine lisaleht) või köidetud trükitoote lehtede vahele ja moodustab seega toote lahutamatu osa (kinnine vaheleht), k.a mitmeleheküljelised reklaamid, brošüürid, vastusekaardid või muu reklaammaterjal; |
| --- | --- |

5)

„vaheleht“ – eraldi leht või osa, mis on trükitootest eraldi trükitud ja kas paigutatud trükitoote lehtede vahele ja eemaldatav (lahtine lisaleht) või köidetud trükitoote lehtede vahele ja moodustab seega toote lahutamatu osa (kinnine vaheleht), k.a mitmeleheküljelised reklaamid, brošüürid, vastusekaardid või muu reklaammaterjal;

| 6) | „pakend“ – mis tahes materjalist valmistatud mis tahes toode, mida kasutatakse tootjalt kasutajale või tarbijale ettenähtud kaupade (alates toorainetest kuni töödeldud kaupadeni) pakkimiseks, kaitsmiseks, käitlemiseks, üleandmiseks ja esitlemiseks; |
| --- | --- |

6)

„pakend“ – mis tahes materjalist valmistatud mis tahes toode, mida kasutatakse tootjalt kasutajale või tarbijale ettenähtud kaupade (alates toorainetest kuni töödeldud kaupadeni) pakkimiseks, kaitsmiseks, käitlemiseks, üleandmiseks ja esitlemiseks;

| 7) | „paberkandekotid” – paberipõhised tooted, mida kasutatakse kaupade käitlemiseks või transportimiseks; |
| --- | --- |

7)

„paberkandekotid” – paberipõhised tooted, mida kasutatakse kaupade käitlemiseks või transportimiseks;

| 8) | „trükitoode“ – toode, millel on trükimaterjali töötlemise tulemusel paberile trükitud, sealhulgas viimistletud, kujutis; |
| --- | --- |

8)

„trükitoode“ – toode, millel on trükimaterjali töötlemise tulemusel paberile trükitud, sealhulgas viimistletud, kujutis;

| 9) | „paberkirjatarbed“ – paberist kirja- ja arhiivitarbed, sealhulgas ümbrikud ja kontoritarbed; |
| --- | --- |

9)

„paberkirjatarbed“ – paberist kirja- ja arhiivitarbed, sealhulgas ümbrikud ja kontoritarbed;

| 10) | „pakkepaber“ – paberileht või -rull, mida kasutatakse näiteks kingituste ja pakkide pakendamiseks. |
| --- | --- |

10)

„pakkepaber“ – paberileht või -rull, mida kasutatakse näiteks kingituste ja pakkide pakendamiseks.

Artikkel 3

Selleks et tootele saaks määruse (EÜ) nr 66/2010 alusel anda tooterühma „trükitud paber, paberkirjatarbed ja paberkandekotid“ hõlmava ELi ökomärgise, peab see vastama käesoleva otsuse artikli 1 kohasele kõnealuse tooterühma määratlusele ning käesoleva otsuse lisas esitatud kriteeriumidele ning asjaomastele hindamis- ja kontrollinõuetele.

Artikkel 4

Tooterühmale „trükitud paber, paberkirjatarbed ja paberkandekotid“ kehtestatud ökoloogilised kriteeriumid ning asjaomased hindamis- ja kontrollinõuded kehtivad 31. detsembrini 2028.

Artikkel 5

Tooterühmale „trükitud paber, paberkirjatarbed ja paberkandekotid“ antakse halduseesmärkidel koodnumber „053“.

Artikkel 6

Otsused 2012/481/EL ja 2014/256/EL tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 7

1.   Ilma et see piiraks artikli 6 kohaldamist, hinnatakse enne käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäeva esitatud taotlusi saada ELi ökomärgis otsuses 2012/481/EL määratletud tooterühmale „trükitud paber“ kooskõlas otsuses 2012/481/EL sätestatud tingimustega.

2.   Ilma et see piiraks artikli 6 kohaldamist, hinnatakse enne käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäeva esitatud taotlusi saada ELi ökomärgis otsuses 2014/256/EL sätestatud tooterühmale „järeltöödeldud paberist tooted“ kooskõlas otsuses 2014/256/EL sätestatud tingimustega.

3.   Sellised tooterühma „trükitud paber, paberkirjatarbed ja paberkandekotid“ kuuluvatele toodetele ELi ökomärgise saamise taotlused, mis esitatakse käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäeval või kahe kuu jooksul alates sellest kuupäevast, võivad olla koostatud kriteeriumide alusel, mis vastavalt asjaoludele on kehtestatud kas käesoleva otsusega, otsusega 2012/481/EL tooterühma „trükitud paber“ kohta või otsusega 2014/256/EL tooterühma „järeltöödeldud paberist tooted“ kohta. Kõnealuseid taotlusi hinnatakse vastavalt kriteeriumidele, mille alusel taotlus on koostatud.

4.   Ökomärgist, mis on antud vastavalt otsustes 2012/481/EL või 2014/256/EL esitatud kriteeriumidele hinnatud taotluse alusel, võib kasutada 18 kuud alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast.

Artikkel 8

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 27. november 2020

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Virginijus SINKEVIČIUS

---

(1)  
  ELT L 27, 30.1.2010, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 16. augusti 2012. aasta otsus 2012/481/EL, millega kehtestatakse trükitud paberile ELi ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid (ELT L 223, 21.8.2012, lk 55).

2

(3)  Komisjoni 19. oktoobri 2018. aasta otsus (EL) 2018/1590, millega muudetakse otsuseid 2012/481/EL, 2014/391/EL, 2014/763/EL ja 2014/893/EL seoses teatavatele toodetele ELi ökomärgise andmise ökoloogiliste kriteeriumide ning asjaomaste hindamis- ja kontrollinõuete kehtivusajaga (ELT L 264, 23.10.2018, lk 24).

3

(4)  Komisjoni 2. mai 2014. aasta otsus 2014/256/EL, millega kehtestatakse järeltöödeldud paberist toodetele ELi ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid (ELT L 135, 8.5.2014, lk 24).

4

(5)  Komisjoni 4. septembri 2017. aasta otsus (EL) 2017/1525, millega muudetakse otsust 2014/256/EL, et pikendada järeltöödeldud paberist toodetele ELi ökomärgise andmise ökoloogiliste kriteeriumide kehtivust (ELT L 230, 6.9.2017, lk 28).

5

(6)  Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1221/2009 (organisatsioonide vabatahtliku osalemise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS)) ning parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 66/2010 (ELi ökomärgise kohta) kohaldamise läbivaatamise kohta (COM(2017) 355).

6

(7)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Uus ringmajanduse tegevuskava. Puhtama ja konkurentsivõimelisema Euroopa nimel“ (COM(2020) 98 final).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 1935/2004 toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud materjalide ja esemete kohta, ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 80/590/EMÜ ja 89/109/EMÜ (ELT L 338, 13.11.2004, lk 4).

8

(9)  Komisjoni 11. jaanuari 2019. aasta otsus (EL) 2019/70, millega kehtestatakse graafilise otstarbega paberile ELi ökomärgise andmise ning pehmepaberile ja pehmepaberist toodetele ELi ökomärgise andmise kriteeriumid (ELT L 15, 17.1.2019, lk 27–57).

9

---

LISA

Trükitud paberile, paberkirjatarvetele ja paberkandekottidele ELi ökomärgise andmise kriteeriumid

RAAMISTIK

Kriteeriumide eesmärgid

ELi ökomärgise kriteeriumid on mõeldud keskkonnategevuse tulemuslikkuse osas turu parimale trükitud paberile, paberkirjatarvetele ja paberkandekottidele. Kriteeriumid keskenduvad nende toodete olelusringi olulisimatele keskkonnamõjudele ja edendavad ringmajandust.

Täpsemalt on kriteeriumide eesmärk propageerida tooteid, milles on väga palju kestlikku või uuesti ringlusse võetud kiudu, mille materjal on uuesti ringlusse võetav, millega kaasneb vähe heiteid ja mis võivad sisaldada üksnes piiratud koguses ohtlikke aineid.

Selleks on kriteeriumidega ette nähtud:

| — | paberipõhise alusmaterjali (sh papi) jaoks ELi ökomärgise nõue; |
| --- | --- |

—

paberipõhise alusmaterjali (sh papi) jaoks ELi ökomärgise nõue;

| — | ranged piirangud ohtlike ainete kasutamisele; |
| --- | --- |

—

ranged piirangud ohtlike ainete kasutamisele;

| — | nõuded, millega tagada toote ringlussevõetavus ja korralik jäätmekäitlussüsteem (sh paberjäätmete tekitamise piirmäär); |
| --- | --- |

—

nõuded, millega tagada toote ringlussevõetavus ja korralik jäätmekäitlussüsteem (sh paberjäätmete tekitamise piirmäär);

| — | heitenõuded (täpsemalt nõue vähendada lenduvate orgaaniliste ühendite heidet, et oleks tagatud töötajate parem tervis ning väheneks kohalik ja piirkonna õhusaaste); |
| --- | --- |

—

heitenõuded (täpsemalt nõue vähendada lenduvate orgaaniliste ühendite heidet, et oleks tagatud töötajate parem tervis ning väheneks kohalik ja piirkonna õhusaaste);

| — | tootmiskoha energiatarbimise nõuded. |
| --- | --- |

—

tootmiskoha energiatarbimise nõuded.

Trükitud paberile, paberkirjatarvetele ja paberkandekottidele ELi ökomärgise andmise kriteeriumid on järgmised:

| 1. | Paberipõhine alusmaterjal; |
| --- | --- |

1.

Paberipõhine alusmaterjal;

| 2. | Piiratud kasutusega ained: |
| --- | --- |

2.

Piiratud kasutusega ained:

| 2.1. | Väga ohtlike ainete piirangud; |
| --- | --- |

2.1.

Väga ohtlike ainete piirangud;

| 2.2. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (1)kohaselt klassifitseeritud ainete piirangud; |
| --- | --- |

2.2.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (1)kohaselt klassifitseeritud ainete piirangud;

| 2.3. | Biotsiidid ja biotsiidide toimeained; |
| --- | --- |

2.3.

Biotsiidid ja biotsiidide toimeained;

| 2.4. | Puhastusvahendid; |
| --- | --- |

2.4.

Puhastusvahendid;

| 2.5. | Alküülfenooletoksülaadid, halogeenitud lahustid ja ftalaadid; |
| --- | --- |

2.5.

Alküülfenooletoksülaadid, halogeenitud lahustid ja ftalaadid;

| 2.6. | Trükivärvi, tooneri ja laki kasutamise lisapiirangud; |
| --- | --- |

2.6.

Trükivärvi, tooneri ja laki kasutamise lisapiirangud;

| 2.7. | Rotosügavtrükkimisel kasutatava tolueeni kokkukogumine; |
| --- | --- |

2.7.

Rotosügavtrükkimisel kasutatava tolueeni kokkukogumine;

| 3. | Ringlussevõetavus: |
| --- | --- |

3.

Ringlussevõetavus:

| 3.1. | Muust materjalist kui paberist osade eemaldatavus; |
| --- | --- |

3.1.

Muust materjalist kui paberist osade eemaldatavus;

| 3.2. | Taaskiustatavus; |
| --- | --- |

3.2.

Taaskiustatavus;

| 3.3. | Liimide eemaldatavus; |
| --- | --- |

3.3.

Liimide eemaldatavus;

| 3.4. | Värvi eemaldatavus; |
| --- | --- |

3.4.

Värvi eemaldatavus;

| 4. | Heited: |
| --- | --- |

4.

Heited:

| 4.1. | Rotosügavtrükist vette sattuvad heited; |
| --- | --- |

4.1.

Rotosügavtrükist vette sattuvad heited;

| 4.2. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2010/75/EL (2) hõlmatud või samalaadsete käitiste heited; |
| --- | --- |

4.2.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2010/75/EL (2) hõlmatud või samalaadsete käitiste heited;

| 4.3. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2010/75/EL hõlmamata trükkimise käigus tekkivad lenduvad orgaanilised ühendid; |
| --- | --- |

4.3.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2010/75/EL hõlmamata trükkimise käigus tekkivad lenduvad orgaanilised ühendid;

| 5. | Jäätmed: |
| --- | --- |

5.

Jäätmed:

| 5.1. | Jäätmekäitlussüsteem; |
| --- | --- |

5.1.

Jäätmekäitlussüsteem;

| 5.2. | Ringlussevõetav paber trükikojast; |
| --- | --- |

5.2.

Ringlussevõetav paber trükikojast;

| 5.3. | Ringlussevõetav paber paberkirjatarvete ja paberkandekottide tootmiskohtadest; |
| --- | --- |

5.3.

Ringlussevõetav paber paberkirjatarvete ja paberkandekottide tootmiskohtadest;

| 6. | Energiakasutus; |
| --- | --- |

6.

Energiakasutus;

| 7. | Koolitus; |
| --- | --- |

7.

Koolitus;

| 8. | Kasutuskõlblikkus; |
| --- | --- |

8.

Kasutuskõlblikkus;

| 9. | Tootel esitatav teave; |
| --- | --- |

9.

Tootel esitatav teave;

| 10. | ELi ökomärgisel esitatav teave. |
| --- | --- |

10.

ELi ökomärgisel esitatav teave.

Ökoloogilised kriteeriumid hõlmavad trükitud paberi, paberkirjatarvete ja paberkandekottide tootmist (sh allprotsesse alates paberi tootmisest kuni nende toodete trükkimise ja/või järeltöötlemise kohtadeni).Ökoloogilised kriteeriumid ei hõlma vedu ega pakendamist.

Kõik trükitud paberi, paberkirjatarvete ja paberkandekottidega tehtavad tükkimis- ja järeltöötlemistoimingud peavad vastama asjaomastele nõuetele. Ka lõpptoote osad, mida trükib või järeltöötleb alltöövõtja, peavad samuti vastama kõnealustele nõuetele. Taotlus peab sisaldama kõigi toote tootmisega seotud trükikodade ja alltöövõtjate ning nende geograafiliste asukohtade loetelu.

Taotluse saab esitada ka teatud liiki tootesarja kohta (nt 2–30 lk liimköites brošüür). Sellisel juhul peab tootesarja esindav näidistoode vastama kriteeriumidele. Näidistoote puhul tuleb analüüsida kõiki kasutatavaid materjale ja kemikaale, paberiliike, suurimat lehekülgede arvu, suurimat formaati ja kõiki võimalikke köitmisviise. ELi ökomärgist võib kasutada kõigi hilisemate toodete puhul, mis vastavad näidistoote jaoks määratletud tingimustele.

ELi ökomärgise saanud toodetega seotud tarnijate, tootmiskohtade ja tootmisviisi muutustest tuleb teavitada pädevaid asutusi, lisades tõendava teabe, et oleks võimalik kontrollida jätkuvat vastavust kriteeriumidele. Kui mingit tooteliiki toodetakse korduvalt või vaid korra, siis tuleks taotluses käsitleda konkreetset toodet.

Hindamine ja kontroll.
  Iga kriteeriumi puhul on esitatud üksikasjalikud hindamis- ja kontrollinõuded.

Kui taotlejalt nõutakse kõnealustele kriteeriumidele vastavuse tõendamiseks kinnituste, dokumentide, analüüside, katseprotokollide või muude tõendite esitamist, võivad need pärineda taotlejalt, tema tarnija(te)lt ja/või nende tarnija(te)lt (jne).

Pädevad asutused aktsepteerivad eelistatavalt kinnitusi, mille on välja andnud asjakohase ühtlustatud standardi kohaselt akrediteeritud katse- ja kalibreerimislaborid, ning kontrollimist, mille on teinud asjakohase ühtlustatud standardi kohaselt akrediteeritud asutused, kes kontrollivad tooteid, protsesse ja teenuseid.

Vajaduse korral võib kasutada ka kriteeriumides esitamata katsemeetodeid, kui taotlust hindav pädev asutus aktsepteerib nende samaväärsust.

Pädev asutus võib kriteeriumide täitmise kontrollimiseks vajaduse korral nõuda ka lisadokumente ja teha sõltumatuid kontrolle või käia kohal.

ELi ökomärgise saanud toodetega seotud tarnijate ja tootmiskohtade muutumisest tuleb teavitada pädevaid asutusi, lisades teabe, mis võimaldab kontrollida jätkuvat kriteeriumidele vastavust.

Eeltingimusena peab trükitud paber, paberkirjatarve ja paberkandekott vastama kõigile turustamisriigis kohaldatavatele õiguslikele nõuetele, kus toode turule lastakse. Taotleja peab kinnitama toote vastavust sellele nõudele.

Kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | liimaplikatsioon – töödeldud liimid, mida kasutatakse järeltöödeldud pabertoodetes (tavaliselt kilena peale kantud); |
| --- | --- |

1)

liimaplikatsioon – töödeldud liimid, mida kasutatakse järeltöödeldud pabertoodetes (tavaliselt kilena peale kantud);

| 2) | puhastusvahendid – a) vedelad kemikaalid trükivormide (pressides ja väljaspool) ning trükipresside pesemiseks, et eemaldada trükivärv, paberitolm jms; b) trüki- ja järeltöötlusmasinate puhastid (nt liimi- ja lakijääkide eemaldamiseks); c) trükivärvi eemaldajad kuivanud trükivärvi maha pesemiseks; ei hõlma trükimasinate muude osade või muude masinate kui trüki- ja järeltöötlusmasinate puhastamise vahendeid; |
| --- | --- |

2)

puhastusvahendid – a) vedelad kemikaalid trükivormide (pressides ja väljaspool) ning trükipresside pesemiseks, et eemaldada trükivärv, paberitolm jms; b) trüki- ja järeltöötlusmasinate puhastid (nt liimi- ja lakijääkide eemaldamiseks); c) trükivärvi eemaldajad kuivanud trükivärvi maha pesemiseks; ei hõlma trükimasinate muude osade või muude masinate kui trüki- ja järeltöötlusmasinate puhastamise vahendeid;

| 3) | järeltöötlemine – protsess, mille käigus materjal töödeldakse järeltöödeldud paberist tooteks (sh trükkimine koos trükipressieelsete ja -järgsete toimingutega); |
| --- | --- |

3)

järeltöötlemine – protsess, mille käigus materjal töödeldakse järeltöödeldud paberist tooteks (sh trükkimine koos trükipressieelsete ja -järgsete toimingutega);

| 4) | järeltöödeldud paberist toode – trükitud või trükkimata paber, papp või paberipõhine alusmaterjal, mida tavaliselt kasutatakse esemete või märkmete kaitsmiseks, käitlemiseks või säilitamiseks, mille tootmise oluline osa on järeltöötlemine ning mis hõlmab järgmisi põhilisi tootekategooriaid: ümbrikud, paberkandekotid ja paberkirjatarbed; |
| --- | --- |

4)

järeltöödeldud paberist toode – trükitud või trükkimata paber, papp või paberipõhine alusmaterjal, mida tavaliselt kasutatakse esemete või märkmete kaitsmiseks, käitlemiseks või säilitamiseks, mille tootmise oluline osa on järeltöötlemine ning mis hõlmab järgmisi põhilisi tootekategooriaid: ümbrikud, paberkandekotid ja paberkirjatarbed;

| 5) | fleksograafia – trükitehnika, mille käigus kasutatakse kummist või elastsest fotopolümeerist trükivormi, kus trükkivad pinnad on mittetrükkivatest pindadest ülevalpool, ning aurustumise teel kuivavaid vedelaid trükivärve; |
| --- | --- |

5)

fleksograafia – trükitehnika, mille käigus kasutatakse kummist või elastsest fotopolümeerist trükivormi, kus trükkivad pinnad on mittetrükkivatest pindadest ülevalpool, ning aurustumise teel kuivavaid vedelaid trükivärve;

| 6) | kontrollimatu heide – kõigi heitgaasis mittesisalduvate lenduvate orgaaniliste ühendite heide õhku, pinnasesse ja vette ning, kui direktiivi 2010/75/EL VII lisa 2. osas ei ole sätestatud teisiti, siis ka toodetes sisalduvate lahustite heide õhku, pinnasesse ja vette; |
| --- | --- |

6)

kontrollimatu heide – kõigi heitgaasis mittesisalduvate lenduvate orgaaniliste ühendite heide õhku, pinnasesse ja vette ning, kui direktiivi 2010/75/EL VII lisa 2. osas ei ole sätestatud teisiti, siis ka toodetes sisalduvate lahustite heide õhku, pinnasesse ja vette;

| 7) | halogeenitud orgaaniline lahusti – orgaaniline lahusti, mille iga molekul sisaldab vähemalt üht broomi, kloori, fluori või joodi aatomit; |
| --- | --- |

7)

halogeenitud orgaaniline lahusti – orgaaniline lahusti, mille iga molekul sisaldab vähemalt üht broomi, kloori, fluori või joodi aatomit;

| 8) | kuivatiga rullofsettrükk – rotatsioontrükitehnika, mille käigus kasutatakse trükivormi, kus trükkivad ja mittetrükkivad pinnad on ühel ja samal tasapinnal, kusjuures rotatsioon tähendab seda, et trükitav materjal söödetakse masinasse rullilt, mitte eraldi lehtedena; |
| --- | --- |

8)

kuivatiga rullofsettrükk – rotatsioontrükitehnika, mille käigus kasutatakse trükivormi, kus trükkivad ja mittetrükkivad pinnad on ühel ja samal tasapinnal, kusjuures rotatsioon tähendab seda, et trükitav materjal söödetakse masinasse rullilt, mitte eraldi lehtedena;

| 9) | lamineerimine – kahe või enama elastse materjali ühendamine laminaadi saamiseks; |
| --- | --- |

9)

lamineerimine – kahe või enama elastse materjali ühendamine laminaadi saamiseks;

| 10) | ringlussevõetav paber – lõpptoote tootmise käigus tekkivate paberijäätmete voog; |
| --- | --- |

10)

ringlussevõetav paber – lõpptoote tootmise käigus tekkivate paberijäätmete voog;

| 11) | survetundlikud liimkattematerjalid – liimid, mille pinnal on veel liikuvaid molekule ka pärast kuivamist ja mis suudavad piisavalt nakkuda, kui nende kiht (kattematerjal) surutakse vastu pinda, millele neid panna on vaja; |
| --- | --- |

11)

survetundlikud liimkattematerjalid – liimid, mille pinnal on veel liikuvaid molekule ka pärast kuivamist ja mis suudavad piisavalt nakkuda, kui nende kiht (kattematerjal) surutakse vastu pinda, millele neid panna on vaja;

| 12) | väljaannete trükkimiseks kasutatav rotosügavtrükk – ajakirjade, brošüüride, kataloogide ja muude analoogsete toodete trükkimiseks kasutatav rotosügavtrükitehnika, mille käigus kasutatakse tolueenil põhinevaid trükivärve; |
| --- | --- |

12)

väljaannete trükkimiseks kasutatav rotosügavtrükk – ajakirjade, brošüüride, kataloogide ja muude analoogsete toodete trükkimiseks kasutatav rotosügavtrükitehnika, mille käigus kasutatakse tolueenil põhinevaid trükivärve;

| 13) | taaskiustamine – paberi taas kiumassiks tegemine; |
| --- | --- |

13)

taaskiustamine – paberi taas kiumassiks tegemine;

| 14) | rotatsioonsiidtrükk – rotatsioontrükitehnika, mille käigus trükivärv surutakse trükitavale pinnale läbi poorse trükivormi, kus trükkiv pind on lahti ja mittetrükkiv pind kaetud, ning milleks kasutatakse ainult aurustumise teel kuivavaid vedelaid trükivärve; |
| --- | --- |

14)

rotatsioonsiidtrükk – rotatsioontrükitehnika, mille käigus trükivärv surutakse trükitavale pinnale läbi poorse trükivormi, kus trükkiv pind on lahti ja mittetrükkiv pind kaetud, ning milleks kasutatakse ainult aurustumise teel kuivavaid vedelaid trükivärve;

| 15) | rotosügavtrükk – trükitehnika, mille käigus kasutatakse silindrikujulist trükivormi, kus trükitav pind on mittetrükitavast pinnast allpool, ning aurustumise teel kuivavaid vedelaid trükivärve; |
| --- | --- |

15)

rotosügavtrükk – trükitehnika, mille käigus kasutatakse silindrikujulist trükivormi, kus trükitav pind on mittetrükitavast pinnast allpool, ning aurustumise teel kuivavaid vedelaid trükivärve;

| 16) | TVOC – lenduvate orgaaniliste ühendite kogusisaldus, väljendatuna süsinikuna (C, õhus); |
| --- | --- |

16)

TVOC – lenduvate orgaaniliste ühendite kogusisaldus, väljendatuna süsinikuna (C, õhus);

| 17) | rotatsioon – trükitav materjal söödetakse masinasse rullilt, mitte eraldi lehtedena; |
| --- | --- |

17)

rotatsioon – trükitav materjal söödetakse masinasse rullilt, mitte eraldi lehtedena;

| 18) | lakkimine – tegevus, mille käigus kantakse elastsele materjalile pakkematerjali hilisemaks sulgemiseks vajalik lakk või liimkate; |
| --- | --- |

18)

lakkimine – tegevus, mille käigus kantakse elastsele materjalile pakkematerjali hilisemaks sulgemiseks vajalik lakk või liimkate;

| 19) | lenduvad orgaanilised ühendid (Volatile Organic Compounds, VOC) — mis tahes orgaaniline ühend, sh kreosoodi fraktsioon, aururõhuga vähemalt 0,01 kPa temperatuuril 293,15 K või vastava lenduvusega konkreetsetes kasutamistingimustes. |
| --- | --- |

19)

lenduvad orgaanilised ühendid (Volatile Organic Compounds, VOC) — mis tahes orgaaniline ühend, sh kreosoodi fraktsioon, aururõhuga vähemalt 0,01 kPa temperatuuril 293,15 K või vastava lenduvusega konkreetsetes kasutamistingimustes.

ELi ÖKOMÄRGISE KRITEERIUMID

Kriteerium 1. Alusmaterjal

Paberipõhine alusmaterjal (sh lõpptootes sisalduv papp) peab kooskõlas komisjoni otsuse (EL) 2019/70 (3) I lisaga kandma ELi graafilise otstarbega paberi ökomärgist.

Hindamine ja kontroll.
  Taotleja esitab komisjoni otsuse (EL) 2019/70 I lisa kohaselt iga trükitud paberis, paberkirjatarvetes või paberkottides kasutatava paberipõhise alusmaterjali kohta kehtiva ELi ökomärgise sertifikaadi.

Taotleja esitab ELi ökomärgisega alusmaterjali(de) kirjelduse (sh kaubanimi ja kasutatav paberikogus). Loetelu peab sisaldama ka tootes kasutatava paberi tarnijate nimesid.

Kriteerium 2. Piiratud kasutusega ained

Kriteeriumi 2 iga allkriteeriumi täitmise tõendamiseks esitab taotleja loetelu kõigist kasutatavatest asjaomastest kemikaalidest ja vajalikud dokumendid (ohutuskaart ja/või kemikaalide tarnija kinnitus). Kõik kemikaalid, mida taotleja trükkimise või järeltöötluse käigus kasutab, peavad olema kontrollitud.

2.1.   Väga ohtlike ainete piirangud

Kõigi kemikaalide kohta, mida taotleja toomise käigus tootesse paneb, ja mis sisalduvad tarnijalt saadud materjalides, mis lõpptootesse lähevad, tuleb esitada tarnija kinnitus selle kohta, et tootes ei ole Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (4)artiklis 57 sätestatud kriteeriumidele vastavaid, artiklis 59 kirjeldatud korras tuvastatud ohtlikkusega ja väga ohtlike kandidaatainete loetellu arvatud aineid üle 0,10 massiprotsendi. Sellest nõudest erandeid ei tehta.

Hindamine ja kontroll.
  Taotleja esitab kinnituse selle kohta, et toode on tehtud sellistest tarnitud kemikaalidest ja materjalidest, mis ei sisalda ühtegi väga ohtlikku ainet üle 0,10 massiprotsendi. Kinnitusega peavad kaasas olema tootmises kasutatavate kemikaalide ohutuskaardid või kemikaalide/materjalide tarnijate vastavad kinnitused.

Loetelu ainetest, mis on liigitatud väga ohtlikuks ja kantud määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 59 kohasesse kandidaatainete loetellu, asub aadressil

http://echa.europa.eu/chem_data/authorisation_process/candidate_list_table_en.asp.

Viide loetelule esitatakse ELi ökomärgise taotluse esitamise kuupäevaga.

2.2   Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (5)
  kohaselt klassifitseeritud ainete piirangud

Toode ega selle komponendid ei tohi sisaldada üle 0,10 massiprotsendi aineid ega segusid, millele on määruse (EÜ) nr 1272/2008 kohaselt omistatud mõni järgmine ohuklass, kategooria või ohulausekood (v.a juhul, kui kehtib tabelis 1 märgitud erand):

| — | 1. rühma ohud: kategooria 1A või 1B kantserogeensed, mutageensed ja/või reproduktiivtoksilised ained (CMR): H340, H350, H350i, H360, H360F, H360D, H360FD, H360Fd, H360Df. |
| --- | --- |

—

1. rühma ohud: kategooria 1A või 1B kantserogeensed, mutageensed ja/või reproduktiivtoksilised ained (CMR): H340, H350, H350i, H360, H360F, H360D, H360FD, H360Fd, H360Df.

| — | 2. rühma ohud: 2. kategooria CMR: H341, H351, H361, H361f, H361d, H361fd, H362; 1. kategooria mürgisus vesikeskkonnale: H400, H410; 1. ja 2. kategooria äge mürgisus: H300, H310, H330; 1. kategooria mürgisus sissehingamisel: H304; 1. kategooria mürgisus sihtelundi suhtes: H370, H372; 1. kategooria naha sensibilisaator: H317 (6). |
| --- | --- |

—

2. rühma ohud: 2. kategooria CMR: H341, H351, H361, H361f, H361d, H361fd, H362; 1. kategooria mürgisus vesikeskkonnale: H400, H410; 1. ja 2. kategooria äge mürgisus: H300, H310, H330; 1. kategooria mürgisus sissehingamisel: H304; 1. kategooria mürgisus sihtelundi suhtes: H370, H372; 1. kategooria naha sensibilisaator: H317 (6).

| — | 3. rühma ohud: 2., 3. ja 4. kategooria mürgisus vesikeskkonnale: H411, H412, H413; 3. kategooria äge mürgisus: H301, H311, H331; 2. kategooria mürgisus sihtelundi suhtes: H371, H373. |
| --- | --- |

—

3. rühma ohud: 2., 3. ja 4. kategooria mürgisus vesikeskkonnale: H411, H412, H413; 3. kategooria äge mürgisus: H301, H311, H331; 2. kategooria mürgisus sihtelundi suhtes: H371, H373.

Eespool kirjeldatud nõuet ei ole vaja täita selliste määruse (EÜ) nr 1272/2008 kohaselt ohtlikuks liigitatud ainete või segude kasutamisel, mida tootmise käigus keemiliselt modifitseeritakse nii, et oht kaob.

Tabel 1

Määruse (EÜ) nr 1272/2008 kohaselt ohtlikuks klassifitseeritud ainete piirangute erandid ja erandi kohaldamise tingimused.

| Aine/segu liik | Millele kohaldatakse | Erandi alla kuuluvad ohuklassid, kategooriad ja ohulausekoodid | Erandi tingimused |
| --- | --- | --- | --- |
| Mineraalõlid ja destillaadid | Kuivatiga, kuivatita ja digitaalselt trükitud pabertooted | Sissehingamisel ohtlik, 1. kategooria, H304 | Taotleja peab pädevale asutusele kinnitama, et kõiki ohutuskaardil sätestatud ohutu käitlemise ja säilitamise juhiseid järgitakse ning olemas on kõik sobivad kokkupuute ohjamise meetodid ja isikukaitsevahendid. |
| Nikkel | Metallkomponendid | Naha sensibiliseerimine, 1. kategooria, H317; kantserogeensus, 2. kategooria, H351; mürgisus sihtelundi suhtes, korduv kokkupuude, 1. kategooria, H372 | Taotleja peab tarbijale teada andma, kas metalliga galvaanimisel, katmisel või sulatamisel kasutatakse niklit. |

Aine/segu liik

Millele kohaldatakse

Erandi alla kuuluvad ohuklassid, kategooriad ja ohulausekoodid

Erandi tingimused

Mineraalõlid ja destillaadid

Kuivatiga, kuivatita ja digitaalselt trükitud pabertooted

Sissehingamisel ohtlik, 1. kategooria, H304

Taotleja peab pädevale asutusele kinnitama, et kõiki ohutuskaardil sätestatud ohutu käitlemise ja säilitamise juhiseid järgitakse ning olemas on kõik sobivad kokkupuute ohjamise meetodid ja isikukaitsevahendid.

Nikkel

Metallkomponendid

Naha sensibiliseerimine, 1. kategooria, H317; kantserogeensus, 2. kategooria, H351; mürgisus sihtelundi suhtes, korduv kokkupuude, 1. kategooria, H372

Taotleja peab tarbijale teada andma, kas metalliga galvaanimisel, katmisel või sulatamisel kasutatakse niklit.

Hindamine ja kontroll.
  Taotleja esitab loetelu kõigist tootmises kasutatavatest kemikaalidest koos nende ohutuskaartide või kemikaali tarnija kinnituse ning komponentide tarnijate asjaomaste kinnitustega.

Esile tuleb tõsta kemikaalid, mis sisaldavad aineid või segusid, millele kehtivad määruse (EÜ) nr 1272/2008 kohased piirangud. Lõpptootes sisalduva piiratud kasutusega aine või segu koguse hindamisel võetakse aluseks ligikaudne kemikaali doseerimise määr, piiratud kasutusega aine või segu kontsentratsioon selles kemikaalis (ohutuskaardi või tarnija kinnituse põhjal) ning eeldatav kinnitustegur 100 %.

Kuna üks luba võib hõlmata mitut toodet või võimalikku toodet, mille valmistamisel kasutatakse tootmises samu kemikaale, tuleb arvutused esitada vaid kõige halvema stsenaariumiga (nt kõige rohkem täis trükitud) toote kohta, millele ELi ökomärgist taotletakse.

100 % sissejäävusteguri eiramist (nt lahusti aurustumine) või kasutuspiiranguga ohtliku aine või segu keemilist modifitseerimist tuleb pädevale asutusele kirjalikult põhjendada.

Kui kasutuspiiranguga ainet või segu on lõplikus trükitud paberis, paberkirjatarbes, paberkotis või mõnes nende komponendis üle 0,10 massiprotsendi, peab sellele kehtima erand ning esitada tuleb tõendid erandi tingimuste täitmise kohta.

2.3.   Biotsiidid ja biotsiidide toimeained

Trükitud paberit, paberkirjatarbeid ja paberkandekotte ei tohi töödelda biotsiidiga, sealhulgas 7. tüüpi biotsiididega (kile konservandid) ega 9. tüüpi biotsiididega (kiu, naha, kummi ja polümeerse materjali konservandid).

Lubatud on vaid suletud nõus kasutatavad konservandid (st 6. tüüpi biotsiidid ehk toote säilitusaegsed konservandid), mida on trükivärvis, lakis ja muudes tootmises kasutatavates segudes, ning vedelikjahutuseks ja töötlemissüsteemide jaoks kasutatavad konservandid (st 11. tüüpi biotsiidid), kui:

| — | need on saanud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012 (7) kohase heakskiidu 6. või 11. tüüpi kasutusaladeks; või |
| --- | --- |

—

need on saanud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012 (7) kohase heakskiidu 6. või 11. tüüpi kasutusaladeks; või

| — | neid uuritakse, et kiita need määruse (EL) nr 528/2012 kohaselt heaks 6. või 11. tüüpi kasutusaladeks. |
| --- | --- |

—

neid uuritakse, et kiita need määruse (EL) nr 528/2012 kohaselt heaks 6. või 11. tüüpi kasutusaladeks.

Kui mõnele eelkirjeldatud tingimustele vastavale biotsiidi toimeainele määratakse ohulausekood H410 või H411 (ohtlik vesikeskkonnale, krooniline kokkupuude, 1. või 2. kategooria), tohib seda kasutada vaid siis, kui selle bioakumulatsiooni potentsiaal (Kow ehk oktanool-vesi-jaotuskoefitsient) on alla 3,0 või biokontsentratsioonitegur (BCF) ≤ 100.

Hindamine ja kontroll.
  Taotleja annab teada, milliseid biotsiide tootmises kasutatakse, kuidas (st kas nagu tootetüüpi 6 või 11) ning esitab nende ohutuskaardid või tootja kinnituse/katseprotokolli.

2.4.   Puhastusvahendid

Trükkimisel ja/või allprotsessides regulaarseks puhastamiseks kasutatavad puhastusvahendid ei tohi sisalda:

| — | lahusteid, mille leekpunkt on alla 60 °C, 0,10 massiprotsendist suuremas kontsentratsioonis; |
| --- | --- |

—

lahusteid, mille leekpunkt on alla 60 °C, 0,10 massiprotsendist suuremas kontsentratsioonis;

| — | benseeni 0,10 massiprotsendist suuremas kontsentratsioonis; |
| --- | --- |

—

benseeni 0,10 massiprotsendist suuremas kontsentratsioonis;

| — | tolueeni ega ksüleeni 1,0 massiprotsendist suuremas kontsentratsioonis; |
| --- | --- |

—

tolueeni ega ksüleeni 1,0 massiprotsendist suuremas kontsentratsioonis;

| — | aromaatseid süsivesinikke (≥C9) 0,10 massiprotsendist suuremas kontsentratsioonis; |
| --- | --- |

—

aromaatseid süsivesinikke (≥C9) 0,10 massiprotsendist suuremas kontsentratsioonis;

| — | halogeenitud süsivesinikel, terpeenidel, n-heksaanil, nonüülfenoolidel, 1-metüül-2-pürrolidoonil ega 2-butoksüetanoolil põhinevaid koostisosi 0,10 massiprotsendist suuremas kontsentratsioonis. |
| --- | --- |

—

halogeenitud süsivesinikel, terpeenidel, n-heksaanil, nonüülfenoolidel, 1-metüül-2-pürrolidoonil ega 2-butoksüetanoolil põhinevaid koostisosi 0,10 massiprotsendist suuremas kontsentratsioonis.

Neid piiranguid ei kohaldata puhastusvahenditele, mida kasutatakse vaid harva erisegudes (nt kuivanud trükivärvi eemaldid ja katmikuhooldusvahend).

Tolueenipiirangut ei kohaldata rotosügavtrükkimisel kasutatavatele puhastusvahenditele.

Hindamine ja kontroll.
  Taotleja esitab kasutatavate puhastusvahendite loetelu, märkides ära, kas neid kasutatakse regulaarseks puhastamiseks või eritoiminguteks (nt kuivanud trükivärvi eemaldamiseks või katmiku hooldamiseks). Kõigi kasutatavate puhastusvahendite kohta tuleb esitada ohutuskaart. Regulaarselt kasutatavate puhastusvahendite ohutuskaartidega koos tuleb esitada ka vahendi tarnija kinnitus eespool loetletud piirangute järgimise kohta.

2.5.   Alküülfenooletoksülaadid, halogeenitud lahustid ja ftalaadid

Trükitud paberi, paberkirjatarvete ja paberkandekottide tootmise käigus tehtaval trükkimisel või selle alltoimingutes ei tohi trükivärvile, toonerile, liimile ega puhastusvahenditele lisada järgmisi aineid ega segusid 0,10 massiprotsendist suuremas kontsentratsioonis:

| — | alküülfenooletoksülaadid ja nende derivaadid, mis võivad lagunemisel tekitada alküülfenoole; |
| --- | --- |

—

alküülfenooletoksülaadid ja nende derivaadid, mis võivad lagunemisel tekitada alküülfenoole;

| — | halogeenitud lahustid, mis kuuluvad kasutamise ajal punktis 2.2 loetletud mis tahes ohuklassi; |
| --- | --- |

—

halogeenitud lahustid, mis kuuluvad kasutamise ajal punktis 2.2 loetletud mis tahes ohuklassi;

| — | ftalaadid, mis kuuluvad kasutamise ajal reproduktiivtoksilisuse ohuklassi (kategooriad 1A, 1B või 2) ning millel on vastavalt määrusele (EÜ) nr 1272/2008 üks või mitu järgmist ohulausekoodi: H360F, H360D, H360FD, H360Fd, H360Df, H361, H361f, H361d, H361fd või H362. |
| --- | --- |

—

ftalaadid, mis kuuluvad kasutamise ajal reproduktiivtoksilisuse ohuklassi (kategooriad 1A, 1B või 2) ning millel on vastavalt määrusele (EÜ) nr 1272/2008 üks või mitu järgmist ohulausekoodi: H360F, H360D, H360FD, H360Fd, H360Df, H361, H361f, H361d, H361fd või H362.

Hindamine ja kontroll.
  taotleja esitab kemikaali tarnija(te) ohutuskaardi(d) ja deklaratsiooni(d), mis tõendavad, et nendes kemikaalides ei esine APEOsid ega muid alküülfenoolide derivaate, halogeenitud lahusteid ega asjakohaseid ftalaate suuremas koguses kui 0,10 massiprotsenti.

2.6.   Trükivärvi, tooneri ja laki kasutamise lisapiirangud

| Märkus. | : | Selle kriteeriumi kohaldamisel ja kui ei ole sätestatud teisiti, on piirangutega ette nähtud, et trükivärv, tooner või lakisegu ei sisalda ohtlikku ainet või segu suuremas koguses kui 0,10 massiprotsenti. |
| --- | --- | --- |

Märkus.

:

Selle kriteeriumi kohaldamisel ja kui ei ole sätestatud teisiti, on piirangutega ette nähtud, et trükivärv, tooner või lakisegu ei sisalda ohtlikku ainet või segu suuremas koguses kui 0,10 massiprotsenti.

ELi ökomärgisega trükitud paberi, paberkirjatarvete ja paberkandekottide tootmise käigus tehtaval trükkimisel ega selle alltoimingutes ei tohi trükivärvile, toonerile ega lakile lisada alljärgnevat:

| — | ained ja segud, mis kuuluvad kantserogeensuse, mutageensuse ja/või reproduktiivtoksilisuse ohuklassi (kategooriad 1A, 1B või 2) ning millel on üks või mitu järgmist ohulausekoodi: H340, H350, H350i, H360, H360F, H360D, H360FD, H360Fd, H360Df; |
| --- | --- |

—

ained ja segud, mis kuuluvad kantserogeensuse, mutageensuse ja/või reproduktiivtoksilisuse ohuklassi (kategooriad 1A, 1B või 2) ning millel on üks või mitu järgmist ohulausekoodi: H340, H350, H350i, H360, H360F, H360D, H360FD, H360Fd, H360Df;

| — | ained ja segud, mis kuuluvad ägeda mürgisuse (suu, naha või hingamisteede kaudu kokkupuutel) ohuklassi (kategooriad 1 või 2) ning millel on üks või mitu järgmist ohulausekoodi: H300, H310, H330; |
| --- | --- |

—

ained ja segud, mis kuuluvad ägeda mürgisuse (suu, naha või hingamisteede kaudu kokkupuutel) ohuklassi (kategooriad 1 või 2) ning millel on üks või mitu järgmist ohulausekoodi: H300, H310, H330;

| — | ained ja segud, mis kuuluvad ägeda mürgisuse (suu või naha kaudu kokkupuutel) ohuklassi (kategooria 3) ning millel on üks või mitu järgmist ohulausekoodi: H301, H311; |
| --- | --- |

—

ained ja segud, mis kuuluvad ägeda mürgisuse (suu või naha kaudu kokkupuutel) ohuklassi (kategooria 3) ning millel on üks või mitu järgmist ohulausekoodi: H301, H311;

| — | ained ja segud, mis kuuluvad sihtelundile mürgisuse (ühe- või mitmekordsel kokkupuutel) ohuklassi (kategooria 1) ning millel on üks või mitu järgmist ohulausekoodi: H370, H372; |
| --- | --- |

—

ained ja segud, mis kuuluvad sihtelundile mürgisuse (ühe- või mitmekordsel kokkupuutel) ohuklassi (kategooria 1) ning millel on üks või mitu järgmist ohulausekoodi: H370, H372;

| — | Pigmente ega lisaaineid, mis põhinevad antimonil, arseenil, kaadmiumil, kroomil (VI), pliil, elavhõbedal, seleenil, koobaltil või nende ühenditel, ei tohi kasutada ning lubatud on ainult nende metallide sisaldus lisanditena kuni 0,010 massiprotsenti. |
| --- | --- |

—

Pigmente ega lisaaineid, mis põhinevad antimonil, arseenil, kaadmiumil, kroomil (VI), pliil, elavhõbedal, seleenil, koobaltil või nende ühenditel, ei tohi kasutada ning lubatud on ainult nende metallide sisaldus lisanditena kuni 0,010 massiprotsenti.

| — | asovärvid, mis ühe või enama asorühma lõhustumisel võivad emiteerida ühe või mitu aromaatset amiini, mis on loetletud määruse (EÜ) nr 1907/2006 XVII lisa 8 liites (punkt 43; vt nimetatud lisa I liites esitatud soovituslikku nimekirja); |
| --- | --- |

—

asovärvid, mis ühe või enama asorühma lõhustumisel võivad emiteerida ühe või mitu aromaatset amiini, mis on loetletud määruse (EÜ) nr 1907/2006 XVII lisa 8 liites (punkt 43; vt nimetatud lisa I liites esitatud soovituslikku nimekirja);

| — | järgmised lahustid: 2-metoksüetanool, 2-etoksüetanool, 2-metoksüetüülatsetaat, 2-etoksüetüülatsetaat, 2-nitropropaan ja metanool; |
| --- | --- |

—

järgmised lahustid: 2-metoksüetanool, 2-etoksüetanool, 2-metoksüetüülatsetaat, 2-etoksüetüülatsetaat, 2-nitropropaan ja metanool;

| — | järgmised plastifikaatorid: klooritud naftaleenid, klooritud parafiinid, monokresüülfosfaat, trikresüülfosfaat ja monokresüüldifenüülfosfaat; |
| --- | --- |

—

järgmised plastifikaatorid: klooritud naftaleenid, klooritud parafiinid, monokresüülfosfaat, trikresüülfosfaat ja monokresüüldifenüülfosfaat;

| — | diaminostilbeen ja selle derivaadid, 2,4-dimetüül-6-tert-butüülfenool, 4,4’-bis(dimetüülamino)bensofenoon (Michleri ketoon) ja heksaklorotsükloheksaan. |
| --- | --- |

—

diaminostilbeen ja selle derivaadid, 2,4-dimetüül-6-tert-butüülfenool, 4,4’-bis(dimetüülamino)bensofenoon (Michleri ketoon) ja heksaklorotsükloheksaan.

Hindamine ja kontroll.
  Taotleja esitab ELi ökomärgisega trükitud paberis, paberkirjatarvetes või paberkottides kasutatavate trükivärvide, tooneri ja laki ning nendega seotud toodete loetelu koos ohutuskaartidega ning nende tarnija/tootja kinnitusega, et need vastavad sellele kriteeriumile.

2.7.   Rotosügavtrükkimisel kasutatava tolueeni kokkukogumine

ELi ökomärgisega trükitud paberi, paberkirjatarvete ja paberkandekottide tootmise käigus tehtaval rotosügavtrükkimisel tuleb kasutada lahusti kokkukogumise süsteemi, mille tõendatav tolueeni kokkukogumise tõhusus on vähemalt 97 %.

Hindamine ja kontroll.
  Taotleja esitab kriteeriumi täitmise kohta kinnituse ning lahusti kokkukogumise süsteemi kirjelduse ja tolueeni massibilansi, mis tõendab vähemalt 97 % kokkukogumist viimasel täis kalendriaastal. Uue või ümberehitatud tootmiskäitise puhul peavad arvutused hõlmama vähemalt käitise kolme representatiivset töökuud.

Kriteerium 3. Ringlussevõetavus

3.1.   Muust materjalist kui paberist osade eemaldatavus

Paberkirjatarvete osad, mis ei ole paberist (nt metallvardad või plastkaaned) peavad olema kergesti eemaldatavad, et need ei takistaks ringlussevõttu. Seda nõuet ei kohaldata väikestele muust materjalist kui paberist osadele (nt klambrid või ümbrikuaknad).

Hindamine ja kontroll.
  Taotleja esitab kriteeriumi täitmise kohta kinnituse koos tootja, disaineri, paberikogumisettevõtte, jäätmeettevõtte või samaväärse organisatsiooni kinnitusega. Samuti tuleb lisada tootes kasutatavate muust materjalist osade loetelu.

3.2.   Taaskiustatavus

Toodet peab saama taas kiumassiks muuta.

Märgtugevust suurendavaid aineid kasutada ei tohi, välja arvatud paberkandekottides ja pakkepaberis, aga ainult siis, kui toote taaskiustatavus on tõendatav.

Lamineerimist (sh polüetüleeni ja/või polüpropüleeni) võib kasutada ainult vähemalt 1 aasta pikkuse kasutuseaga toodete vastupidavuse suurendamiseks. Sellised tooted on raamatud, kiirköitjad, kaustad, vihikud, kalendrid, märkmikud ja päevikud. Lamineerida ei tohi ajakirju, paberkandekotte ega pakkepaberit. Topeltlamineerimine on kõigi toodete puhul keelatud.

Hindamine ja kontroll.
  Taotleja esitab kriteeriumi täitmise kohta kinnituse koos järgmiste dokumentidega.

Trükitud paberi ja paberkirjatarvete puhul kinnitab taotleja, et neis ei kasutata märgtugevust suurendavaid aineid.

Paberkandekottide ja pakkepaberi puhul kinnitab taotleja, et neis ei kasutata märgtugevust suurendavaid aineid. Muul juhul peab taotleja tõendama, et toote saab taas kiumassiks muuta, esitades selle toetuseks katseprotokolli(de) tulemused vastavalt PTS-meetodile PTS-RH 021, ATICELCA 501 hindamissüsteemile või samaväärsetele standardmeetoditele, mida pädev asutus aktsepteerib samaväärse teadusliku kvaliteediga andmetena.

Taotleja esitab ajalehtede, ajakirjade, paberkandekottide, pakkepaberi ja paberkirjatarvete kohta kinnituse, et neid ei lamineerita. Muul juhul esitab taotleja katsearuande (aruannete) tulemuse(d), mis tõendab (tõendavad), et toote saab taas kiumassiks muuta, vastavalt PTS-meetodile PTS-RH 021 või ATICELCA 501 hindamissüsteemile või samaväärsele standardmeetodile, mille pädev asutus on heaks kiitnud.

Lamineeritud toodete puhul esitab taotleja kinnituse, et neis ei kasutata topeltlamineerimist.

Kui mõni pabertoote osa on kergesti eemaldatav (nt rippmapi metallmehhanism, midagi ajakirja vahele pandut, plastkaaned või korduvkasutatavad vihikukaaned), võib taaskiustatavuse katse teha ilma selle osata.

3.3.   Liimide eemaldatavus

Seda kriteeriumit kohaldatakse trükitud paberile, paberkirjatarvetele ja paberkandekottidele.

Sellega peavad kooskõlas olema kõik liimkleebised, mis moodustavad lõpptootest vähemalt 0,50 massiprotsenti. Liimita etiketid sellele kriteeriumile vastama ei pea.

Kui ei ole sätestatud teisiti, võib liime kasutada ainult juhul, kui on võimalik tõendada nende vähemalt 71 % eemaldatavust (Euroopa Paberi Ringlussevõtu Nõukogu EPRC liimieemalduse tulemustabeli kohaselt).

Survetundlikke liimkatteid võib kasutada ainult juhul, kui on võimalik tõendada nende vähemalt positiivset eemaldatavuse tulemust (EPRC liimieemalduse tulemustabeli kohaselt).

Seda nõuet ei pea täitma veepõhised liimid.

Hindamine ja kontroll.
  Taotleja esitab liimieemalduse tulemustabelile vastavuse kinnituse kooskõlas Euroopa Paberi Ringlussevõtu Nõukogu (EPRC) suunistega. Kinnitusega koos tuleb esitada liimieemalduskatse tulemused, mis on saadud INGEDE 12. meetodiga või samaväärse standardmeetodiga, mida pädev asutus aktsepteerib samaväärselt teaduslike tulemuste andjana.

Veepõhiste liimide puhul peab nende tootja esitama kinnituse, et need tõepoolest on veepõhised. Liimi ohutuskaarti aktsepteeritakse vastavuse kinnitusena ainult siis, kui sellel on kirjas, et tootes kasutatav liim on veepõhine.

Dokumendi „Assessment of Printed Product Recyclability, Scorecard for Removability of Adhesive Applications“ [„Trükitud toodete ringlussevõetavuse hindamine. Liimaplikatsioonide eemaldatavuse tulemustabel“] lisas loetletud liimaplikatsioone käsitatakse nõudele vastavana.

3.4.   Trükivärvi eemaldatavus

Seda kriteeriumit kohaldatakse trükitud paberile ja valgel paberil põhinevatele ümbrikele.

Trükivärvi eemaldatavus peab olema tõendatud.

Trükitud toodet käsitatakse nõudele vastavana, kui kõigi analüüsitud üksikparameetrite tulemused on positiivsed ja lõpptulemus EPRC värvieemalduse tulemustabelis või samaväärse kohaselt vähemalt 51. Ümbrike puhul ei ole trükivärvi eemaldamise katset vaja teha.

Ümbrikes võib siseküljetrükki kasutada ainult privaatsuse tagamiseks ja alla 135 g/m2 kaaluvate või 98 %-st väiksema läbipaistmatusega paberist tehtud ümbrike puhul. Siseküljel peab trükitud pinda olema alla 80 % kogu sisepinnast (miinus liimitud ala) ja kasutada tuleb heledaid värve.

Hindamine ja kontroll.
  Taotleja esitab värvieemalduse tulemustabelile vastavuse kinnituse kooskõlas Euroopa Paberi Ringlussevõtu Nõukogu (EPRC) suunistega. Kinnitusega koos tuleb esitada värvieemalduskatse tulemused, mis on saadud INGEDE 11. meetodiga või samaväärse standardmeetodiga, mida pädev asutus aktsepteerib samaväärselt teaduslike tulemuste andjana.

Ümbrike puhul esitab taotleja nõudele vastavuse kinnituse koos kasutatava paberi ruutmeetrikaalu (UNE-EN ISO 536 kohaselt) või läbipaistmatuse (ISO 2471 kohaselt), trükivärvi värvuse ja sisekülje tükiga kaetuse protsendiga.

Dokumendi „Assessment of Printed Product Recyclability, Deinkability Score“ [„Trükitud toodete ringlussevõetavuse hindamine. Värvieemaldustulemus“] lisas loetletud trükitehnoloogiad ja materjalikombinatsioonid loetakse nõuetele vastavaks.

Trükitehnoloogiat ja -värve tuleb katsetada tootes kasutatavat liiki paberil.
  Katsesertifikaati võib kasutada sama trükivärviga või sama liiki alusmaterjalil trükiste jaoks, kui nende trükitud pind on katses kasutatud tootega võrreldes sama suur või väiksem.

Kriteerium 4. Heited

4.1.   Rotosügavtrükist vette sattuvad heited

Kroomi- ja vasekogused keskkonda jõudmise kohas ei tohi olla pressis kasutatud trükisilindri ruutmeetri kohta suuremad kui vastavalt 20 ja 200 mg.

Hindamine ja kontroll.
  Kroomi- ja vaseheidet tuleb rotosügavtrükiettevõttes kontrollida pärast töötlemist ja enne keskkonda laskmist. Vähemalt kord kolme kuu tagant tuleb võtta kroomi- ja vaseheite representatiivne koondproov. Vähemalt korra aastas peab akrediteeritud laboratoorium määrama EN ISO 11885 kohaselt (või samaväärse standardmeetodiga, mida pädev asutus aktsepteerib samaväärselt teaduslike tulemuste andjana) selle kroomi- ja vasesisalduse.

Sellele kriteeriumile vastavuse hindamiseks jagatakse iga-aastase analüüsiga määratud kroomi- ja vasekogused trükkimisel trükipressis kasutatud trükisilindri pindalaga. Trükkimisel kasutatud trükisilindri pindala arvutamiseks korrutatakse silindri pindala (= 2πrL, kus r on raadius ja L on silindri pikkus) aastase trükitoodanguga (= eri trükitööde arv).

4.2   Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2010/75/EL (8)
  hõlmatud või samalaadsete käitiste tekitatud heited

Direktiivi 2010/75/EL lisadega I ja VII hõlmatud trükkimisele ja samaväärsele trükkimisele, mis toimub väljaspool ELi ja vastab samades lisades esitatud spetsifikatsioonile, tuleb kohaldada järgmisi nõudeid.

4.2.a.   Kirjutiste rotosügavtrükiga kaasnevad lenduvate orgaaniliste ühendite (LOÜ) ja kroomi (VI) heited

kontrollimatu LOÜ-heide ei tohi ületada 2,0 % kasutatud lahustite kogusest (arvutatuna lahustite massibilansina) ja LOÜ-kogusisaldus (9) heitgaasides 16,0 mg C/Nm3.

Cr(VI) õhkuheide ei tohi ületada 15,0 mg ühe tonni paberi kohta. Tuleb paigaldada õhkuheidet vähendavad seadmed.

4.2.b.   Kuivatiga rullofsettrükiga kaasnevad lenduvate orgaaniliste ühendite (LOÜ) heited

LOÜ-koguheide ei tohi ületada 0,03 g kasutatud trükivärvi kogusest (arvutatuna lahustite massibilansina); või: kontrollimatu LOÜ-heide ei tohi ületada 8 % kasutatud lahustite kogusest (arvutatuna lahustite massibilansina) ja LOÜ-kogusisaldus heitgaasides 12,0 mg C/Nm3.

4.2.c.   Fleksograafiast ja mittekirjutiste rotosügavtrükiga kaasnevad lenduvate orgaaniliste ühendite (LOÜ) heited

LOÜ-koguheide ei tohi ületada 0,24 g kasutatud trükivärvi kogusest (arvutatuna lahustite massibilansina); või: kontrollimatu LOÜ-heide ei tohi ületada 9,6 % kasutatud lahustite kogusest (arvutatuna lahustite massibilansina) ja LOÜ-kogusisaldus heitgaasides 16,0 mg C/Nm3.

Hindamine ja kontroll.
  Taotleja esitab üksikasjalikud arvutused ja katsetulemused, mis näitavad vastavust sellele kriteeriumile, ja asjakohased lisadokumendid.

Kontrollimatu LOÜ-heite või LOÜ-koguheite saamiseks tuleb lahustite massibilanssi arvutada 12-kuulise tootmisperioodi alusel. Lahustite massibilanss peab olema kooskõlas direktiivi 2010/75/EL VII lisa 7. osa punktis 2 esitatud määratlusega. Uue või ümberehitatud tootmiskäitise puhul peavad arvutused hõlmama vähemalt käitise kolme representatiivset töökuud.

Kinnituse trükivärvi, pesuainete, niisutuslahuste ja muude vastavate kemikaalide LOÜ-sisalduse kohta peab esitama taotleja või kemikaali tarnija.

Lahustite massibilanssi arvestatakse aasta kohta. Seda hindab vastutav töötaja kirjalikult. Taotluse korral tuleb hinnang esitada pädevale asutusele.

Õhku paisatavate heitgaaside LOÜ-kogusisalduse seireks korstnates, mille LOÜ-intensiivsus on alla 10 kg C/h, tuleb teha EN 12619 kohane või samaväärne seire vähemalt kord aastas. Kui aasta keskmine LOÜ-intensiivsus on alla 0,1 kg C/h või saastevähendusmeetmeid rakendamata stabiilselt alla 0,3 kg C/h, võib seiresagedust vähendada ühe korrani iga kolme aasta järel või asendada mõõtmised arvutustega, eeldusel, et sellega tagatakse samaväärse teadusliku kvaliteediga andmete saamine.

Korstnate puhul, mille LOÜ-intensiivsus on 10 kg C/h või enam, peab seire olema pidev ning kooskõlas standarditega EN 15267-1, EN 15267-2, EN 15267-3 ja EN 14181. Sellises pidevas seires tuleb näidata päeva keskmist kogust, mille aluseks on iga tunni või pooltunni kehtivad keskmised.

LOÜde hävitamist saastevähendussüsteemis (nt termooksüdeerimist või adsorptsiooni aktiivsütte) mõõdetakse vähemalt kord kolme aasta jooksul, mõõtes selleks LOÜde kontsentratsiooni enne ja pärast asjaomase süsteemi läbimist.

Heitgaaside mõõtmisandmed dokumenteeritakse ja tehakse pädevale asutusele taotluse korral kättesaadavaks.

Taotleja peab kirjeldama olemasolevat süsteemi ning esitama dokumendid Cr(VI) heite ohje ja seire kohta. Dokumentatsioon peab sisaldama Cr(VI) õhkuheite vähendamisega seotud mõõtmistulemusi.

4.3   Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2010/75/EL hõlmamata trükkimise käigus tekkivad lenduvad orgaanilised ühendid

Direktiivi 2010/75/EL I lisaga või VII lisa teise osaga hõlmamata trükkimisele ja samaväärsele trükkimisele, mis toimub väljaspool ELi ja vastab samades lisades esitatud spetsifikatsioonile, tuleb kohaldada järgmisi nõudeid.

LOÜ-koguheide (arvutatuna lahusti massibilansina) ei tohi ületada:

| — | poognaofsettrüki puhul 4,5 kg paberitonni kohta; |
| --- | --- |

—

poognaofsettrüki puhul 4,5 kg paberitonni kohta;

| — | digitrüki puhul 1,0 kg paberitonni kohta; |
| --- | --- |

—

digitrüki puhul 1,0 kg paberitonni kohta;

| — | kuivatiga rullofsettrüki puhul 2,0 kg paberitonni kohta; |
| --- | --- |

—

kuivatiga rullofsettrüki puhul 2,0 kg paberitonni kohta;

| — | kuivatita rullofsettrüki puhul 2,5 kg paberitonni kohta; |
| --- | --- |

—

kuivatita rullofsettrüki puhul 2,5 kg paberitonni kohta;

| — | muu rotosügavtrüki, fleksograafia, rotatsioonsiidtrüki, lamineerimise ja lakkimise puhul 3,0 kg paberitonni kohta. |
| --- | --- |

—

muu rotosügavtrüki, fleksograafia, rotatsioonsiidtrüki, lamineerimise ja lakkimise puhul 3,0 kg paberitonni kohta.

Alternatiivne nõue: kui heitgaase kontrollimatust LOÜ-heitest puhastatakse, ei tohi see heide ületada 10 % kasutatud lahustite kogusest (arvutatuna lahustite massibilansina) ja LOÜ-kogusisaldus heitgaasides 20 mg C/Nm3.

Kuivatiga ofsettrükkimise, rotosügavtrüki ja fleksograafia kuivatusprotsessis lenduvaid lahusteid tuleb käidelda taaskasutus-, põletus- või mõnes muus samaväärses süsteemis (nt võtta nende asemel kasutusse veepõhised trükivärvid).

Hindamine ja kontroll.
  Taotleja peab esitama olemasoleva süsteemi kirjelduse, dokumendid õhkuheite ohje ja seire kohta ning mõõtmistulemused.

Kontrollimatu LOÜ-heite või LOÜ-koguheite saamiseks tuleb lahustite massibilanssi arvutada 12-kuulise tootmisperioodi alusel. Lahustite massibilanss peab olema kooskõlas direktiivi 2010/75/EL VII lisa 7. osa punktis 2 esitatud määratlusega. LOÜ-heite jagamiseks paberi kaaluga, tuleb arvestada kõigi trükitud pindadega. Uue või ümberehitatud tootmiskäitise puhul peavad arvutused hõlmama vähemalt käitise kolme representatiivset töökuud.

Õhku paisatavate heitgaaside LOÜ-kogusisalduse seireks korstnates, mille LOÜ-intensiivsus on alla 10 kg C/h, tuleb teha EN 12619 kohane või samaväärne seire vähemalt kord aastas. Kui aasta keskmine LOÜ-intensiivsus on alla 0,1 kg C/h või saastevähendusmeetmeid rakendamata stabiilselt alla 0,3 kg C/h, võib seiresagedust vähendada ühe korrani iga kolme aasta järel või asendada mõõtmised arvutustega, eeldusel, et sellega tagatakse samaväärse teadusliku kvaliteediga andmete saamine.

Kinnituse trükivärvi, pesuainete, niisutuslahuste ja muude vastavate kemikaalide LOÜ-sisalduse kohta peab esitama taotleja või kemikaali tarnija.

Kriteerium 5. Jäätmed

5.1.   Jäätmekäitlussüsteem

Toote tootmiskohas peab olema jäätmekäitlussüsteem, milles on käsitletud ja dokumenteeritud tahkete ja vedelate jäätmete (paber, trükivärv, puhastusvahend ja niisutusaine) vähendamise meetmed, mis on kooskõlas kohalike või riiklike reguleerivate asutuste nõuetega.

Jäätmekäitlussüsteem peab olema dokumenteeritud või kirjeldatud ning sisaldama teavet vähemalt alljärgneva kohta:

| — | ringlussevõetava materjali jäätmevoost eraldamine, käitlemine, kogumine ja kasutamine; |
| --- | --- |

—

ringlussevõetava materjali jäätmevoost eraldamine, käitlemine, kogumine ja kasutamine;

| — | materjalide kokkukogumine muul otstarbel (nt põletamine tehnoloogilise auru saamiseks või kütteks või põllumajanduses kasutamine); |
| --- | --- |

—

materjalide kokkukogumine muul otstarbel (nt põletamine tehnoloogilise auru saamiseks või kütteks või põllumajanduses kasutamine);

| — | ohtlike jäätmete käitlemine, kogumine, eraldamine ja kõrvaldamine, nagu on kindlaks määranud asjakohase kohaliku omavalitsuse ja riigi tasandi reguleerivad asutused; |
| --- | --- |

—

ohtlike jäätmete käitlemine, kogumine, eraldamine ja kõrvaldamine, nagu on kindlaks määranud asjakohase kohaliku omavalitsuse ja riigi tasandi reguleerivad asutused;

| — | jäätmetekke vähendamise ning korduskasutamis- ja ringlussevõtumäära suurendamise pideva parandamise eesmärgid. |
| --- | --- |

—

jäätmetekke vähendamise ning korduskasutamis- ja ringlussevõtumäära suurendamise pideva parandamise eesmärgid.

Hindamine ja kontroll.
  Taotleja peab esitama kinnituse sellele kriteeriumile vastavuse kohta ja jäätmekäitluse korra kirjelduse. Taotleja esitab iga asjaomase tootmiskoha jäätmekäitluskava. Kui jäätmekäitluse teenust ostetakse, peab ka alltöövõtja esitama selle kriteeriumi täitmise kinnituse.

Taotlejad, kes on registreeritud ELi keskkonnajuhtimis- ja keskkonnaauditeerimissüsteemis (EMAS) ning/või ISO 14001 kohase serdi omanikud, loetakse selle kriteeriumi täitnuks, tingimusel et:

| 1) | tootmiskoha jäätmekäitluse hõlmatus on dokumenteeritud ettevõtte EMASi keskkonnaaruandes või |
| --- | --- |

1)

tootmiskoha jäätmekäitluse hõlmatus on dokumenteeritud ettevõtte EMASi keskkonnaaruandes või

| 2) | tootmiskoh(t)a(de) jäätmekäitlust on ISO 14001 kohasel sertimisel piisavalt käsitletud. |
| --- | --- |

2)

tootmiskoh(t)a(de) jäätmekäitlust on ISO 14001 kohasel sertimisel piisavalt käsitletud.

5.2.   Ringlussevõetav paber trükikojast

Seda kriteeriumit kohaldatakse trükitud paberile. Tekkivate paberijäätmete kogus X ei tohi ületada järgmises tabelis esitatut.

| Trükitehnoloogia | Paberijäätmete maksimumprotsent |
| --- | --- |
| Poogenofsettrükk | 23 |
| Kuivatita trükk, ajalehed | 10 |
| Kuivatita trükk, blanketid | 18 |
| Kuivatita rototrükk (v.a ajalehed) | 19 |
| Kuivatiga rototrükk | 21 |
| Rotosügavtrükk | 15 |
| Fleksograafia | 17 |
| Digitaaltrükk | 10 |
| Siidtrükk | 23 |

Trükitehnoloogia

Paberijäätmete maksimumprotsent

Poogenofsettrükk

23

Kuivatita trükk, ajalehed

10

Kuivatita trükk, blanketid

18

Kuivatita rototrükk (v.a ajalehed)

19

Kuivatiga rototrükk

21

Rotosügavtrükk

15

Fleksograafia

17

Digitaaltrükk

10

Siidtrükk

23

Kus

X = aastane ökomärgisega trükitoodete trükkimisel (sh järeltöötlusel) tekkinud paberijäätmete kogus tonnides jagatuna aastas ostetud ja ökomärgisega trükitoodete tootmiseks kasutatud paberikogusega tonnides.

Kui trükikoda teeb järeltöötlustoiminguid mõnele teisele trükikojale, ei arvestata selle käigus tekkivaid paberijäätmeid X-i arvutamisel.

Kui järeltöötlustoimingud ostetakse teiselt ettevõttelt, arvutatakse nende käigus tekkiv paberijäätmete hulk ja võetakse seda X-i arvutamisel arvesse.

Hindamine ja kontroll.
  Taotleja peab esitama paberijäätmete koguse arvutamise kirjelduse ja trükikoja paberijäätmeid koguva ettevõtja kinnituse. Esitatakse allhanketingimused ja järeltöötlusega seotud paberjäätmete koguse arvutused.

Arvutused tuleb teha 12 tootmiskuu kohta. Uue või ümberehitatud tootmiskäitise puhul tuleb arvutused teha vähemalt 45 järjestikuse stabiilse tööpäeva kohta.

Kui ökomärgisega trükitoodete trükkimisel tekkinud paberijäätmete aastast kogust tonnides ei ole tehniliselt võimalik arvutada, võib taotleja esitada trükikojas aastas tekkinud ringlussevõetava paberi koguse arvutused.

5.3.   Ringlussevõetav paber paberkirjatarvete ja paberkandekottide tootmiskohtadest

Seda kriteeriumit kohaldatakse paberkirjatarvetele ja paberkandekottidele. Paberijäätmete kogus X ei tohi ületada järgmisi määrasid:

| — | 19 % ümbrike puhul; |
| --- | --- |

—

19 % ümbrike puhul;

| — | 15 % kirjatarvete (v.a päevikud) puhul; |
| --- | --- |

—

15 % kirjatarvete (v.a päevikud) puhul;

| — | 20 % ühepoolse trükiga päevikute ning kaustade jms puhul; |
| --- | --- |

—

20 % ühepoolse trükiga päevikute ning kaustade jms puhul;

| — | 30 % kahepoolse trükiga kaustade jms puhul; |
| --- | --- |

—

30 % kahepoolse trükiga kaustade jms puhul;

| — | 11 % paberkottide ja pakkepaberi puhul, |
| --- | --- |

—

11 % paberkottide ja pakkepaberi puhul,

kus

X = ökomärgisega kirjapaberi ja paberkandekottide tootmisel (sh järeltöötlus) tekkinud paberijäätmete aastane kogus tonnides, mis on jagatud ökomärgisega kirjapaberi ja paberkandekottide tootmiseks ostetud ja kasutatud paberi aastase kogusega tonnides.

Kui trükikoda teeb järeltöötlustoiminguid mõnele teisele trükikojale, ei arvestata selle käigus tekkivaid paberijäätmeid X-i arvutamisel.

Kui järeltöötlustoimingud ostetakse teiselt ettevõttelt, arvutatakse nende käigus tekkiv paberijäätmete hulk ja võetakse seda X-i arvutamisel arvesse.

Hindamine ja kontroll.

  Taotleja peab esitama paberijäätmete koguse arvutamise kirjelduse ja trükikoja paberijäätmeid koguva ettevõtja kinnituse. Esitatakse allhanketingimused ja järeltöötlusega seotud paberjäätmete koguse arvutused.

Arvutused tuleb teha 12 tootmiskuu kohta. Uue või ümberehitatud tootmiskäitise puhul tuleb arvutused teha vähemalt 45 järjestikuse stabiilse tööpäeva kohta.

Kui ökomärgisega kirjapaberi ja paberkandekottide tootmisel tekkinud paberijäätmete aastast kogust tonnides ei ole tehniliselt võimalik arvutada, võib taotleja esitada trükikojas aastas tekkinud ringlussevõetava paberi koguse arvutused.

Kriteerium 6. Energiatarbimine

ELi ökomärgisega toote tootmiskohas peab olema energiajuhtimissüsteem, mis hõlmab kõiki energiat tarbivaid seadmeid (masinad, valgustus- ja kliimaseadmed). Energiajuhtimissüsteem peab sisaldama energiatõhususe suurendamise meetmeid ja teavet vähemalt alljärgneva kohta:

| — | energiaandmete kogumise kava koostamine ja täitmine, et selgitada välja olulisimad energianäitajad; |
| --- | --- |

—

energiaandmete kogumise kava koostamine ja täitmine, et selgitada välja olulisimad energianäitajad;

| — | energiatarbimise analüüs, mis hõlmab energiat tarbivate süsteemide, protsesside ja rajatiste loetelu; |
| --- | --- |

—

energiatarbimise analüüs, mis hõlmab energiat tarbivate süsteemide, protsesside ja rajatiste loetelu;

| — | energia tõhusama kasutamise meetmete väljaselgitamine; |
| --- | --- |

—

energia tõhusama kasutamise meetmete väljaselgitamine;

| — | energiatarbimise pideva vähendamise eesmärgid. |
| --- | --- |

—

energiatarbimise pideva vähendamise eesmärgid.

Hindamine ja kontroll.

  Taotleja esitab tootmiskoha vastavuse kinnituse koos energiajuhtimissüsteemi kirjeldusega.

ISO 50001, EN 16247 või mõne muu samaväärse standardi/süsteemi kohase serdiga taotleja loetakse selle nõude täitnuks.

EMASis registreeritud taotleja loetakse selle nõude täitnuks, kui energiajuhtimise EMASi kaasamine on dokumenteeritud tootmiskohta (-kohti) käsitlevas EMASi keskkonnaaruandes.

ISO 14001 kohase serdiga taotleja loetakse selle nõude täitnuks, kui energiajuhtimist on tootmiskoha sertifitseerimisel piisavalt käsitletud.

Energiatarbimise pideva vähendamise eesmärke tuleb täita aastate kaupa. Seda hindab vastutav töötaja kirjalikult. Taotluse korral tuleb hinnang esitada pädevale asutusele.

Kriteerium 7. Koolitus

Ökomärgise nõuete üha parema täitmise tagamiseks antakse kõigile tootmiskoha igapäevastes toimingutes osalevatele asjaomastele töötajatele vajalikud teadmised.

Hindamine ja kontroll.

  Taotleja peab esitama kinnituse sellele kriteeriumile vastavuse kohta, väljaõppeprogrammi üksikasjad ja selle sisu ning andmed selle kohta, millal ja millise väljaõppe on iga töötaja saanud. Taotleja peab esitama pädevale asutusele ka koolitusmaterjalide näidise.

Kriteerium 8. Kasutuskõlblikkus

Toode peab vastama oma kasutusotstarbele.

Hindamine ja kontroll.

  Taotleja esitab kriteeriumi täitmise kohta kinnituse koos vähemalt ühega alljärgnevast:

| — | konkreetse toote klientide kiri/dokument/avaldus, milles nad kinnitavad, et toode vastas nende spetsifikatsioonile ja toimib kavandatud otstarbel kasutamisel hästi; |
| --- | --- |

—

konkreetse toote klientide kiri/dokument/avaldus, milles nad kinnitavad, et toode vastas nende spetsifikatsioonile ja toimib kavandatud otstarbel kasutamisel hästi;

| — | tarbijakaebustega tegelemise korra täpne kirjeldus; |
| --- | --- |

—

tarbijakaebustega tegelemise korra täpne kirjeldus;

| — | ISO 9001 või samaväärse standardi kohast kvaliteedisertifitseerimist tõendavad dokumendid; |
| --- | --- |

—

ISO 9001 või samaväärse standardi kohast kvaliteedisertifitseerimist tõendavad dokumendid;

| — | dokumendid, mis tõendavad paberi kvaliteeti vastavalt standardile EN ISO/IEC
  17050-1, kus on sätestatud tarnijate vastavustunnistuse üldkriteeriumid. |
| --- | --- |

—

dokumendid, mis tõendavad paberi kvaliteeti vastavalt standardile EN ISO/IEC
  17050-1, kus on sätestatud tarnijate vastavustunnistuse üldkriteeriumid.

Kriteerium 9. Tootel esitatav teave

Paberkandekotil peab olema järgmine teave:

„Korduvkasutatav kott”.

Trükitud tootel peab olema järgmine teave:

„Vanapaber kogutakse ringlusse võtmiseks”.

Hindamine ja kontroll.

  Taotleja esitab kriteeriumi täitmise kohta kinnituse, mida toetab pilt tootest, millel on nõutav teave.

Kriteerium 10. ELi ökomärgisel esitatav teave

Kui kasutatakse vabatahtlikku tekstiväljaga märgist, peab see sisaldama kolme järgmist lauset:

| — | vähe tootmisheiteid õhku ja vette; |
| --- | --- |

—

vähe tootmisheiteid õhku ja vette;

| — | toode on ringlusse võetav; |
| --- | --- |

—

toode on ringlusse võetav;

| — | kasutatud vähese keskkonnamõjuga paberit. |
| --- | --- |

—

kasutatud vähese keskkonnamõjuga paberit.

Taotleja järgib ELi ökomärgise logo nõuetekohase kasutamise juhiseid, mis on esitatud aadressil

http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/logo_guidelines.pdf

Hindamine ja kontroll.

  Taotleja esitab selle kriteeriumi täitmise kinnituse, mida toetab suure resolutsiooniga pilt tootepakendist, millel on selgelt näha märgis, registreerimis-/loanumber ning (kui asjakohane) märgisega koos esitada lubatud laused.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiiv 2010/75/EL tööstusheidete kohta (saastuse kompleksne vältimine ja kontroll) (ELT L 334, 17.12.2010, lk 17).

(3)  Komisjoni 11. jaanuari 2019. aasta otsus (EL) 2019/70, millega kehtestatakse graafilise otstarbega paberile ELi ökomärgise andmise ning pehmepaberile ja pehmepaberist toodetele ELi ökomärgise andmise kriteeriumid (teatavaks tehtud numbri C(2019) 3 all) (ELT L 15, 17.1.2019, lk 27).

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).

(6)  Kehtib üksnes kasutatavate värvisegude, värvainete, pinnaviimistlusainete ja pinnakattevahendite kohta.

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrus (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist (ELT L 167, 27.6.2012, lk 1).

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiiv 2010/75/EL tööstusheidete kohta (saastuse kompleksne vältimine ja kontroll) (ELT L 334, 17.12.2010, lk 17).

(9)  Lenduva orgaanilise süsiniku üldkogus või -sisaldus, väljendatuna C kogusena või sisaldusena (õhus).

---

| 1.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 402/73 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 402/73

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 22020/1804,

27. november 2020,

millega kehtestatakse ELi ökomärgise andmise kriteeriumid kuvaritele

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 8156 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 66/2010 ELi ökomärgise kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 2,

olles pidanud nõu Euroopa Liidu ökomärgise komisjoniga

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 66/2010 kohaselt võib ELi ökomärgise anda toodetele, mille keskkonnamõju kogu olelusringi jooksul on väike. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 66/2010 kohaselt võib ELi ökomärgise anda toodetele, mille keskkonnamõju kogu olelusringi jooksul on väike.

| (2) | Määruses (EÜ) nr 66/2010 on sätestatud, et ELi ökomärgise andmise konkreetsed kriteeriumid kehtestatakse tooterühmade kaupa. |
| --- | --- |

(2)

Määruses (EÜ) nr 66/2010 on sätestatud, et ELi ökomärgise andmise konkreetsed kriteeriumid kehtestatakse tooterühmade kaupa.

| (3) | Komisjoni otsusega 2009/300/EÜ (2) kehtestati kriteeriumid ning asjaomased hindamis- ja kontrollinõuded tooterühmale „telerid“. Nende kriteeriumide ja nõuete kehtivusaega pikendati komisjoni otsusega (EL) 2019/1134 (3) kuni 31. detsembrini 2020. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni otsusega 2009/300/EÜ (2) kehtestati kriteeriumid ning asjaomased hindamis- ja kontrollinõuded tooterühmale „telerid“. Nende kriteeriumide ja nõuete kehtivusaega pikendati komisjoni otsusega (EL) 2019/1134 (3) kuni 31. detsembrini 2020.

| (4) | Selleks et paremini kajastada tooterühma „telerid“ turu parimaid tavasid ja võtta arvesse vahepealset innovatsiooni, on asjakohane kehtestada kõnealuse tooterühma jaoks uued kriteeriumid. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et paremini kajastada tooterühma „telerid“ turu parimaid tavasid ja võtta arvesse vahepealset innovatsiooni, on asjakohane kehtestada kõnealuse tooterühma jaoks uued kriteeriumid.

| (5) | ELi ökomärgise toimivuse kontrolli käsitlevas 30. juuni 2017. aasta aruandes, (4) milles keskendutakse määruse (EÜ) nr 66/2010 rakendamise läbivaatamisele, jõuti järeldusele, et ELi ökomärgise jaoks on vaja luua strateegilisem lähenemisviis, ühendades vajaduse korral ka tihedalt seotud tooterühmi. |
| --- | --- |

(5)

ELi ökomärgise toimivuse kontrolli käsitlevas 30. juuni 2017. aasta aruandes, (4) milles keskendutakse määruse (EÜ) nr 66/2010 rakendamise läbivaatamisele, jõuti järeldusele, et ELi ökomärgise jaoks on vaja luua strateegilisem lähenemisviis, ühendades vajaduse korral ka tihedalt seotud tooterühmi.

| (6) | Kooskõlas nende järeldustega ja pärast Euroopa Liidu ökomärgise komisjoniga konsulteerimist on asjakohane läbi vaadata tooterühma „telerid“ kriteeriumid, sealhulgas laiendada seda tooterühma nii, et see hõlmaks ka arvutikuvareid ja infoekraane, mis kuuluvad komisjoni määruse (EL) 2019/2021 (5) ja komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/2013 (6) kohaldamisalasse. Kohaldamisala laiendamise kajastamiseks on ka asjakohane panna tooterühma nimetuseks „kuvarid“. |
| --- | --- |

(6)

Kooskõlas nende järeldustega ja pärast Euroopa Liidu ökomärgise komisjoniga konsulteerimist on asjakohane läbi vaadata tooterühma „telerid“ kriteeriumid, sealhulgas laiendada seda tooterühma nii, et see hõlmaks ka arvutikuvareid ja infoekraane, mis kuuluvad komisjoni määruse (EL) 2019/2021 (5) ja komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/2013 (6) kohaldamisalasse. Kohaldamisala laiendamise kajastamiseks on ka asjakohane panna tooterühma nimetuseks „kuvarid“.

| (7) | Uues ringmajanduse tegevuskavas puhtama ja konkurentsivõimelisema Euroopa nimel, (7) mis võeti vastu 11. märtsil 2020, on sätestatud, et ELi ökomärgise kriteeriumidesse hakatakse süstemaatilisemalt lisama vastupidavuse, ringlussevõetavuse ja ringlusmaterjalisisalduse nõudeid. |
| --- | --- |

(7)

Uues ringmajanduse tegevuskavas puhtama ja konkurentsivõimelisema Euroopa nimel, (7) mis võeti vastu 11. märtsil 2020, on sätestatud, et ELi ökomärgise kriteeriumidesse hakatakse süstemaatilisemalt lisama vastupidavuse, ringlussevõetavuse ja ringlusmaterjalisisalduse nõudeid.

| (8) | Kuvareid käsitlevate ELi ökomärgise läbivaadatud kriteeriumide eesmärk on eelkõige edendada tooteid, mis on energiatõhusad, parandatavad ja lihtsalt lahtivõetavad (et hõlbustada toote kasuliku tööea lõpus selle ringlussevõtust tulenevate ressursside taaskasutamist), millel on vähemalt minimaalne ringlusmaterjalisisaldus ja mis võivad sisaldada ohtlikke aineid üksnes piiratud koguses. |
| --- | --- |

(8)

Kuvareid käsitlevate ELi ökomärgise läbivaadatud kriteeriumide eesmärk on eelkõige edendada tooteid, mis on energiatõhusad, parandatavad ja lihtsalt lahtivõetavad (et hõlbustada toote kasuliku tööea lõpus selle ringlussevõtust tulenevate ressursside taaskasutamist), millel on vähemalt minimaalne ringlusmaterjalisisaldus ja mis võivad sisaldada ohtlikke aineid üksnes piiratud koguses.

| (9) | Tooterühma uued kriteeriumid ning asjaomased hindamis- ja kontrollinõuded peaksid kehtima kuni 31. detsembrini 2028, võttes arvesse selle tooterühma innovatsioonitsüklit. |
| --- | --- |

(9)

Tooterühma uued kriteeriumid ning asjaomased hindamis- ja kontrollinõuded peaksid kehtima kuni 31. detsembrini 2028, võttes arvesse selle tooterühma innovatsioonitsüklit.

| (10) | Õiguskindluse huvides tuleks otsus 2009/300/EÜ kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(10)

Õiguskindluse huvides tuleks otsus 2009/300/EÜ kehtetuks tunnistada.

| (11) | Nende tootjate jaoks, kelle toodetud teleritele on antud ELi ökomärgis vastavalt otsuses 2009/300/EÜ sätestatud kriteeriumidele, tuleks ette näha üleminekuperiood, et neil oleks piisavalt aega viia oma tooted vastavusse uute kriteeriumide ja nõuetega. Piiratud aja jooksul pärast käesoleva otsuse vastuvõtmist tuleks tootjatel lubada esitada taotlusi kas otsusega 2009/300/EÜ kehtestatud kriteeriumide või käesoleva otsusega kehtestatud uute kriteeriumide alusel. ELi ökomärgise kasutamise lube, mis on antud vastavalt vanas otsuses sätestatud kriteeriumidele hinnatud taotluse alusel, peaks saama kasutada 12 kuud alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast. |
| --- | --- |

(11)

Nende tootjate jaoks, kelle toodetud teleritele on antud ELi ökomärgis vastavalt otsuses 2009/300/EÜ sätestatud kriteeriumidele, tuleks ette näha üleminekuperiood, et neil oleks piisavalt aega viia oma tooted vastavusse uute kriteeriumide ja nõuetega. Piiratud aja jooksul pärast käesoleva otsuse vastuvõtmist tuleks tootjatel lubada esitada taotlusi kas otsusega 2009/300/EÜ kehtestatud kriteeriumide või käesoleva otsusega kehtestatud uute kriteeriumide alusel. ELi ökomärgise kasutamise lube, mis on antud vastavalt vanas otsuses sätestatud kriteeriumidele hinnatud taotluse alusel, peaks saama kasutada 12 kuud alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast.

| (12) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 66/2010 artikli 16 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 66/2010 artikli 16 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Tooterühma „kuvarid“ kuuluvad telerid, arvutikuvarid ja digitaalsed infoekraanid.

Artikkel 2

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „kuvar“ – ekraan ja sellega seotud elektroonikaseadised, mille peamine funktsioon on kuvada visuaalset teavet traadiga või traadita allikatest; |
| --- | --- |

1)

„kuvar“ – ekraan ja sellega seotud elektroonikaseadised, mille peamine funktsioon on kuvada visuaalset teavet traadiga või traadita allikatest;

| 2) | „digitaalne infoekraan“ – kuvar, mis on eelkõige ette nähtud kasutamiseks väljaspool kontorikeskkonda kohtades, kus seda peaks nägema palju inimesi. Seadmel peavad olema kõik järgmised omadused:






  a) | kordumatu tunnuskood, mis võimaldab konkreetse kuvari poole pöörduda; |
| --- | --- | --- |

2)

„digitaalne infoekraan“ – kuvar, mis on eelkõige ette nähtud kasutamiseks väljaspool kontorikeskkonda kohtades, kus seda peaks nägema palju inimesi. Seadmel peavad olema kõik järgmised omadused:

a)

kordumatu tunnuskood, mis võimaldab konkreetse kuvari poole pöörduda;

| b) | funktsioon, mis takistab loata juurdepääsu kuvari seadetele ja kuvatavale kujutisele; |
| --- | --- |

b)

funktsioon, mis takistab loata juurdepääsu kuvari seadetele ja kuvatavale kujutisele;

| c) | võrguühendus (sisaldab kas traadiga või traadita liidest), et juhtida, jälgida või võtta vastu teavet eemal asuvast monoedastus- või multiedastusallikast, kuid mitte ringhäälinguallikast; |
| --- | --- |

c)

võrguühendus (sisaldab kas traadiga või traadita liidest), et juhtida, jälgida või võtta vastu teavet eemal asuvast monoedastus- või multiedastusallikast, kuid mitte ringhäälinguallikast;

| d) | seade on ette nähtud riputamiseks, alusele paigaldamiseks või füüsilise struktuuri külge kinnitamiseks nii, et seda näeks palju inimesi; |
| --- | --- |

d)

seade on ette nähtud riputamiseks, alusele paigaldamiseks või füüsilise struktuuri külge kinnitamiseks nii, et seda näeks palju inimesi;

| e) | ei sisalda tuunerit ringhäälingusignaali kuvamiseks; |
| --- | --- |

e)

ei sisalda tuunerit ringhäälingusignaali kuvamiseks;

| 3) | „arvutikuvar“ – kuvar, mis on ette nähtud ühele isikule lähedalt vaatamiseks, näiteks töölaual; |
| --- | --- |

3)

„arvutikuvar“ – kuvar, mis on ette nähtud ühele isikule lähedalt vaatamiseks, näiteks töölaual;

| 4) | „teler“ – kuvar, mis on eelkõige ette nähtud audiovisuaalsete signaalide kuvamiseks ja vastuvõtmiseks ning mis koosneb kuvarist ja ühest või mitmest tuunerist/vastuvõtjast; |
| --- | --- |

4)

„teler“ – kuvar, mis on eelkõige ette nähtud audiovisuaalsete signaalide kuvamiseks ja vastuvõtmiseks ning mis koosneb kuvarist ja ühest või mitmest tuunerist/vastuvõtjast;

| 5) | „tuuner/vastuvõtja“ – elektroonikasõlm, mis tuvastab teleringhäälingusignaali, näiteks maapealse, digitaalse või satelliitsignaali, kuid mitte interneti üksikedastust, ning aitab valida TV-kanaleid võrgukanalite rühmade seast. |
| --- | --- |

5)

„tuuner/vastuvõtja“ – elektroonikasõlm, mis tuvastab teleringhäälingusignaali, näiteks maapealse, digitaalse või satelliitsignaali, kuid mitte interneti üksikedastust, ning aitab valida TV-kanaleid võrgukanalite rühmade seast.

Artikkel 3

Et tootele saaks määruse (EÜ) nr 66/2010 alusel anda tooterühma „kuvarid“ hõlmava ELi ökomärgise, peab see vastama käesoleva otsuse artikli 1 kohasele kõnealuse tooterühma määratlusele ning käesoleva otsuse lisas esitatud kriteeriumidele ning asjaomastele hindamis- ja kontrollinõuetele.

Artikkel 4

Tooterühmale „kuvarid“ kehtestatud ökoloogilised kriteeriumid ning asjaomased hindamis- ja kontrollinõuded kehtivad 31. detsembrini 2028.

Artikkel 5

Tooterühmale „kuvarid“ antakse halduseesmärkidel koodnumber „022“.

Artikkel 6

Otsus 2009/300/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 7

1.   Ilma et see piiraks artikli 6 kohaldamist, hinnatakse enne käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäeva esitatud taotlusi saada ELi ökomärgis otsuses 2009/300/EÜ määratletud tooterühmale „telerid“ kooskõlas otsuses 2009/300/EÜ sätestatud tingimustega.

2.   Sellised tooterühma „telerid“ kuuluvatele toodetele ELi ökomärgise saamise taotlused, mis esitatakse käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäeval või kahe kuu jooksul alates sellest kuupäevast, võivad olla koostatud kas käesolevas otsuses või otsuses 2009/300/EÜ sätestatud kriteeriumide alusel. Kõnealuseid taotlusi hinnatakse vastavalt kriteeriumidele, mille alusel taotlus on koostatud.

3.   Ökomärgist, mis on antud vastavalt otsuses 2009/300/EÜ esitatud kriteeriumidele hinnatud taotluse alusel, võib kasutada 12 kuud alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast.

Artikkel 8

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 27. november 2020

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Virginijus SINKEVIČIUS

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 66/2010 ELi ökomärgise kohta (ELT L 27, 30.1.2010, lk 1).

1

(2)  Komisjoni 12. märtsi 2009. aasta otsus 2009/300/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse ökomärgise andmise muudetud ökoloogilised kriteeriumid teleritele (ELT L 82, 28.3.2009, lk 3).

2

(3)  Komisjoni 1. juuli 2019. aasta otsus (EL) 2019/1134, millega muudetakse otsust 2009/300/EÜ ja otsust (EL) 2015/2099 teatavatele toodetele ELi ökomärgise andmise ökoloogiliste kriteeriumide ning asjaomaste hindamis- ja kontrollinõuete kehtivusaja osas (ELT L 179, 3.7.2019, lk 25).

3

(4)  Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1221/2009 (organisatsioonide vabatahtliku osalemise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS)) ning parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 66/2010 (ELi ökomärgise kohta,) kohaldamise läbivaatamise kohta (COM(2017) 355).

4

(5)  Komisjoni 1. oktoobri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2021, millega kehtestatakse kuvarite ökodisaini nõuded vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2009/125/EÜ, muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 1275/2008 ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 642/2009 (ELT L 315, 5.12.2019, lk 241).

5

(6)  Komisjoni 11. märtsi 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2017/1369 seoses kuvarite energiamärgistusega ja tunnistatakse kehtetuks komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1062/2010 (ELT L 315, 5.12.2019, lk 1).

6

(7)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Uus ringmajanduse tegevuskava. Puhtama ja konkurentsivõimelisema Euroopa nimel“ (COM(2020) 98 final).

7

---

LISA

Kuvaritele ELi ökomärgise andmise kriteeriumid

RAAMISTIK

Kriteeriumide eesmärgid

ELi ökomärgise kriteeriumid on mõeldud turu parima keskkonnatoimega kuvaritele. Kriteeriumid on seotud nende toodete olelusringi olulisima keskkonnamõjuga ja edendavad ringmajandust.

Täpsemalt on kriteeriumide eesmärk propageerida tooteid, mis on energiatõhusad, parandatavad ja lihtsalt demonteeritavad (et hõlbustada toote kasuliku tööea lõpus selle materjalide taaskasutamist), millel on vähemalt minimaalne ringlussevõetud materjali sisaldus ja mis võivad sisaldada ohtlikke aineid üksnes piiratud koguses.

Selleks nähakse kriteeriumidega ette:

| — | parima võimaliku energiatõhususe klassi nõue ja maksimaalne töörežiimis tarbitava energiakoguse piirmäär; |
| --- | --- |

—

parima võimaliku energiatõhususe klassi nõue ja maksimaalne töörežiimis tarbitava energiakoguse piirmäär;

| — | toitehalduse nõuded; |
| --- | --- |

—

toitehalduse nõuded;

| — | selliste toodete tunnustamine, milles on ohtlike ainete kasutamist piiratud; |
| --- | --- |

—

selliste toodete tunnustamine, milles on ohtlike ainete kasutamist piiratud;

| — | nõuded, mis tagavad vähemalt minimaalse tarbimisjärgselt ringlusse võetud plasti sisalduse; |
| --- | --- |

—

nõuded, mis tagavad vähemalt minimaalse tarbimisjärgselt ringlusse võetud plasti sisalduse;

| — | nõuded, millega tagatakse toote parandatavus tänu toote nõuetekohasele ehitusele ning parandamisjuhendi, -teabe ja varuosade olemasolule; |
| --- | --- |

—

nõuded, millega tagatakse toote parandatavus tänu toote nõuetekohasele ehitusele ning parandamisjuhendi, -teabe ja varuosade olemasolule;

| — | toote olelusringi lõpu nõuetekohase haldamise nõuded, mille kohaselt tuleb esitada ringlussevõetavust suurendavat teavet, piirata eri materjalide kasutamist ja edendada lihtsalt demonteeritavaid tooteid; |
| --- | --- |

—

toote olelusringi lõpu nõuetekohase haldamise nõuded, mille kohaselt tuleb esitada ringlussevõetavust suurendavat teavet, piirata eri materjalide kasutamist ja edendada lihtsalt demonteeritavaid tooteid;

| — | ettevõtja sotsiaalse vastutuse nõuded, mis hõlmavad töötingimusi tootmise ajal ning tina, tantaali, volframi ja kulla hankimist konflikti- ja riskipiirkondadest. |
| --- | --- |

—

ettevõtja sotsiaalse vastutuse nõuded, mis hõlmavad töötingimusi tootmise ajal ning tina, tantaali, volframi ja kulla hankimist konflikti- ja riskipiirkondadest.

Selleks et võtta arvesse kuvarite korrektse kasutuse ja kõrvaldamise olulisust olelusringi mõju seisukohast, nähakse ette kasutusjuhendit ja tarbijateavet hõlmavad nõuded.

Kuvaritele ELi ökomärgise andmise kriteeriumid on järgmised.

| 1. | Energiatarbimine |
| --- | --- |

1.

Energiatarbimine

| 1.1. | Energiasääst |
| --- | --- |

1.1.

Energiasääst

| 1.2. | Toitehaldus |
| --- | --- |

1.2.

Toitehaldus

| 2. | Piiratud kasutusega ained |
| --- | --- |

2.

Piiratud kasutusega ained

| 2.1. | Keelatud või piirangutega lubatud ained |
| --- | --- |

2.1.

Keelatud või piirangutega lubatud ained

| 2.2. | Fluoritud kasvuhoonegaaside heite vähendamine tarneahelas |
| --- | --- |

2.2.

Fluoritud kasvuhoonegaaside heite vähendamine tarneahelas

| 3. | Parandatavus ja müügigarantii |
| --- | --- |

3.

Parandatavus ja müügigarantii

| 4. | Olelusringi lõpu haldamine |
| --- | --- |

4.

Olelusringi lõpu haldamine

| 4.1. | Materjalide valik ja ringlussevõetavust suurendav teave |
| --- | --- |

4.1.

Materjalide valik ja ringlussevõetavust suurendav teave

| 4.2. | Demonteerimise ja ringlussevõtuga arvestav disain |
| --- | --- |

4.2.

Demonteerimise ja ringlussevõtuga arvestav disain

| 5. | Ettevõtja sotsiaalne vastutus |
| --- | --- |

5.

Ettevõtja sotsiaalne vastutus

| 5.1. | Töötingimused tootmise ajal |
| --- | --- |

5.1.

Töötingimused tootmise ajal

| 5.2. | Konfliktivabade mineraalide hankimine |
| --- | --- |

5.2.

Konfliktivabade mineraalide hankimine

| 6. | Teabekriteeriumid |
| --- | --- |

6.

Teabekriteeriumid

| 6.1. | Kasutajateave |
| --- | --- |

6.1.

Kasutajateave

| 6.2. | Ökomärgisel esitatav teave |
| --- | --- |

6.2.

Ökomärgisel esitatav teave

Hindamine ja kontroll.
  Iga kriteeriumi puhul on esitatud üksikasjalikud hindamis- ja kontrollinõuded.

Kui taotlejalt nõutakse kõnealustele kriteeriumidele vastavuse tõendamiseks kinnituste, dokumentide, analüüside, katseprotokollide või muude tõendite esitamist, võivad need pärineda vastavalt vajadusele kas taotlejalt, tema tarnija(te)lt ja/või nende tarnija(te)lt (jne).

Pädevad asutused tunnustavad eelistatavalt kinnitusi, mille on välja andnud asjakohase ühtlustatud standardi kohaselt akrediteeritud katse- ja kalibreerimislaborid, ning kontrollimist, mille on teinud asjakohase ühtlustatud standardi kohaselt akrediteeritud asutused, kes kontrollivad tooteid, protsesse ja teenuseid.

Vajaduse korral võib kasutada ka kriteeriumides esitamata katsemeetodeid, kui taotlust hindav pädev asutus aktsepteerib nende samaväärsust.

Pädev asutus võib kriteeriumide täitmise kontrollimiseks vajaduse korral nõuda ka lisadokumente ja teha sõltumatuid kontrolle või käia kohal.

ELi ökomärgise saanud toodetega seotud tarnijate ja tootmiskohtade muutumisest tuleb teavitada pädevaid asutusi, lisades teabe, mis võimaldab kontrollida jätkuvat kriteeriumidele vastavust.

Eeltingimusena peab kuvar vastama kõigile toote turustamise riigis kohaldatavatele õiguslikele nõuetele. Taotleja peab kinnitama toote vastavust sellele nõudele.

Kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „heleduse automaatne reguleerimine“ – automaatne mehhanism, mis aktiveerituna reguleerib kuvari heledust kuvari esiküljele langeva valguse alusel; |
| --- | --- |

1)

„heleduse automaatne reguleerimine“ – automaatne mehhanism, mis aktiveerituna reguleerib kuvari heledust kuvari esiküljele langeva valguse alusel;

| 2) | „vaikevalik“ – mõiste on seotud konkreetse seadistusega ja tähendab mingi erisuse seadistust, mis määratakse kindlaks tehases ja mis toimib, kui klient toodet esimest korda kasutab, või pärast tehaseseadistuse taastamise funktsiooni kasutamist, kui toode seda võimaldab; |
| --- | --- |

2)

„vaikevalik“ – mõiste on seotud konkreetse seadistusega ja tähendab mingi erisuse seadistust, mis määratakse kindlaks tehases ja mis toimib, kui klient toodet esimest korda kasutab, või pärast tehaseseadistuse taastamise funktsiooni kasutamist, kui toode seda võimaldab;

| 3) | „demonteerimisetapp“ – toiming, mis lõpeb mõne osa eemaldamise või tööriista vahetamisega; |
| --- | --- |

3)

„demonteerimisetapp“ – toiming, mis lõpeb mõne osa eemaldamise või tööriista vahetamisega;

| 4) | „kiirkäivitus“ – täiustatud taasaktiveerimisfunktsioon, mille abil on võimalik viia seade sisselülitatud olekusse kiiremini kui tavalise taasaktiveerimisfunktsiooniga; |
| --- | --- |

4)

„kiirkäivitus“ – täiustatud taasaktiveerimisfunktsioon, mille abil on võimalik viia seade sisselülitatud olekusse kiiremini kui tavalise taasaktiveerimisfunktsiooniga;

| 5) | „laiendatud heledusvahemikuga (HDR)“ – meetod kuvatava kujutise kontrastsuse suurendamiseks, kasutades videomaterjali loomise käigus genereeritud metaandmeid, mida kuvari juhtimissüsteemid tõlgendavad, et tekitada kontrastsus ja värvipalett, mida inimese silm tajub tõetruumana kui see, mis saavutatakse HDRiga mitte ühilduvate kuvaritega; |
| --- | --- |

5)

„laiendatud heledusvahemikuga (HDR)“ – meetod kuvatava kujutise kontrastsuse suurendamiseks, kasutades videomaterjali loomise käigus genereeritud metaandmeid, mida kuvari juhtimissüsteemid tõlgendavad, et tekitada kontrastsus ja värvipalett, mida inimese silm tajub tõetruumana kui see, mis saavutatakse HDRiga mitte ühilduvate kuvaritega;

| 6) | „LCD“ – vedelkristallkuvar; |
| --- | --- |

6)

„LCD“ – vedelkristallkuvar;

| 7) | „Heledus“ – konkreetses suunas kiirguva valguse tugevuse fotomeetriline väärtus pindalaühiku kohta, väljendatuna kandelates ruutmeetri kohta (cd/m2). Kuvari heleduse subjektiivseks kajastamiseks kasutatakse tihti mõistet „paistvus“; |
| --- | --- |

7)

„Heledus“ – konkreetses suunas kiirguva valguse tugevuse fotomeetriline väärtus pindalaühiku kohta, väljendatuna kandelates ruutmeetri kohta (cd/m2). Kuvari heleduse subjektiivseks kajastamiseks kasutatakse tihti mõistet „paistvus“;

| 8) | „tavakonfiguratsioon või kodukonfiguratsioon, tavarežiim või (televiisorite puhul) kodurežiim“ – kuvari seadistus, mida tootja soovitab lõppkasutajale esialgse seadistamise menüüs, või kuvari ettenähtud kasutuseks mõeldud tehaseseseadistus. See peab tagama lõppkasutajale optimaalse kvaliteedi tüüpilises kodu- või kontorikeskkonnas. Tavakonfiguratsioon on olukord, milles mõõdetakse väljalülitatud oleku, ooterežiimi, võrguühendusega ooterežiimi ja sisselülitatud oleku (deklareeritud) väärtused; |
| --- | --- |

8)

„tavakonfiguratsioon või kodukonfiguratsioon, tavarežiim või (televiisorite puhul) kodurežiim“ – kuvari seadistus, mida tootja soovitab lõppkasutajale esialgse seadistamise menüüs, või kuvari ettenähtud kasutuseks mõeldud tehaseseseadistus. See peab tagama lõppkasutajale optimaalse kvaliteedi tüüpilises kodu- või kontorikeskkonnas. Tavakonfiguratsioon on olukord, milles mõõdetakse väljalülitatud oleku, ooterežiimi, võrguühendusega ooterežiimi ja sisselülitatud oleku (deklareeritud) väärtused;

| 9) | „sisselülitatud seisund või aktiivseisund“ – seisund, mille korral on kuvar ühendatud toiteallikaga, aktiveeritud ja täidab üht või mitut kuvamisfunktsiooni; |
| --- | --- |

9)

„sisselülitatud seisund või aktiivseisund“ – seisund, mille korral on kuvar ühendatud toiteallikaga, aktiveeritud ja täidab üht või mitut kuvamisfunktsiooni;

| 10) | „omandiõigusega kaitstud vahendid“ – vahendid, mida üldsusele ei müüda või mille õiglastel, mõistlikel ja mittediskrimineerivatel tingimustel litsentsimiseks ei ole patenti; |
| --- | --- |

10)

„omandiõigusega kaitstud vahendid“ – vahendid, mida üldsusele ei müüda või mille õiglastel, mõistlikel ja mittediskrimineerivatel tingimustel litsentsimiseks ei ole patenti;

| 11) | „ringlussevõetavu“s – toote omadus, mis võimaldab seda olelusringi lõpus praeguste tavade kohaselt ringlusse võtta; |
| --- | --- |

11)

„ringlussevõetavu“s – toote omadus, mis võimaldab seda olelusringi lõpus praeguste tavade kohaselt ringlusse võtta;

| 12) | „varuosad“ – komponendid või koosted/sõlmed, mis võivad rikki minna ja/või mida võib olla toote kasuliku tööea jooksul vaja välja vahetada (teised osad, mille tööiga ületab tavaliselt toote tüüpilist kasutusiga, ei ole varuosad); |
| --- | --- |

12)

„varuosad“ – komponendid või koosted/sõlmed, mis võivad rikki minna ja/või mida võib olla toote kasuliku tööea jooksul vaja välja vahetada (teised osad, mille tööiga ületab tavaliselt toote tüüpilist kasutusiga, ei ole varuosad);

| 13) | „UHD“ – kuvari võime võtta vastu UHD-signaali (määratlus Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu soovituses BT.2020) ning kuvada seda resolutsiooniga 3840 × 2160 (UHD-4K) ja 7680 × 4320 (UHD-8K). |
| --- | --- |

13)

„UHD“ – kuvari võime võtta vastu UHD-signaali (määratlus Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu soovituses BT.2020) ning kuvada seda resolutsiooniga 3840 × 2160 (UHD-4K) ja 7680 × 4320 (UHD-8K).

ELi ÖKOMÄRGISE KRITEERIUMID

Kriteerium 1. Energiatarbimine

1.1.   Energiasääst

| a) | Kuvarid peavad vastama vähemalt järgmiste komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/2013 II lisas esitatud energiatõhususe klasside energiatõhususe indeksitele.

  2021. aasta 31. märtsini:






  i) | telerid – energiatõhususe klass E (UHD ja suurema resolutsiooniga telerite puhul F); |
| --- | --- | --- |

a)

Kuvarid peavad vastama vähemalt järgmiste komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/2013 II lisas esitatud energiatõhususe klasside energiatõhususe indeksitele.

2021. aasta 31. märtsini:

i)

telerid – energiatõhususe klass E (UHD ja suurema resolutsiooniga telerite puhul F);

| ii) | arvutikuvarid – energiatõhususe klass D (UHD ja suurema resolutsiooniga arvutikuvarite puhul F); |
| --- | --- |

ii)

arvutikuvarid – energiatõhususe klass D (UHD ja suurema resolutsiooniga arvutikuvarite puhul F);

| iii) | digitaalsed infoekraanid – energiatõhususe klass F. |
| --- | --- |

iii)

digitaalsed infoekraanid – energiatõhususe klass F.

Pärast 2021. aasta 31. märtsi:

Üks kahest konkreetse resolutsiooni ja kuvariliigi (teler, arvutikuvar või infoekraan) parimast energiatõhususe klassist, mille puhul on ELi ökomärgise taotluse esitamise kuupäevaks/kuupäeval määruse (EL) 2017/1369 (1) artiklis 12 määratletud tooteandmebaasis (2) registreeritud mudelid.

| Märkus. | : | Kui märgis on välja antud, peab taotleja märgise kehtivusaja jooksul vähemalt iga kahe aasta järel tõendama vastavust ühele kahest parimast energiatõhususe klassist, mille puhul on olemas registreeritud mudelid (1). |
| --- | --- | --- |

Märkus.

:

Kui märgis on välja antud, peab taotleja märgise kehtivusaja jooksul vähemalt iga kahe aasta järel tõendama vastavust ühele kahest parimast energiatõhususe klassist, mille puhul on olemas registreeritud mudelid (1).

| b) | Maksimaalne sisselülitatud oleku energiatarve tavakonfiguratsiooniga ≤ 64 W (digitaalsete infoekraanide UHD- ja suurema resolutsiooni puhul 125 W). |
| --- | --- |

b)

Maksimaalne sisselülitatud oleku energiatarve tavakonfiguratsiooniga ≤ 64 W (digitaalsete infoekraanide UHD- ja suurema resolutsiooni puhul 125 W).

Hindamine ja kontroll.
  Nõudega a seoses peab taotleja esitama kuvari kohta katseprotokolli, milles on määruse (EL) 2019/2013 IV lisas sätestatud mõõtmismeetoditega ja tingimustel saadud tulemused. Lisaks tuleb esitada tõendid EPRELi andmebaasi parimate klasside kohta (koos olemasolevate mudelitega, mis võimaldavad määrata kuvamudeli eraldusvõime ja tüübi) taotluse esitamise kuupäeval ja vähemalt iga kahe aasta järel märgise kehtivusaja jooksul. Nõudega b seoses peab taotleja esitama kuvari kohta katseprotokolli, milles on määruse (EL) 2019/2021 III lisa punktides 1 ja 2 sätestatud mõõtmismeetoditega ja tingimustel saadud tulemused.

| Märkus. | : | HDRiga kuvarite sisselülitatud oleku energiatarbimise vastavust nõuetele a ja b mõõdetakse tavakonfiguratsioonis ja tavapärases heledusvahemikus (SDR). |
| --- | --- | --- |

Märkus.

:

HDRiga kuvarite sisselülitatud oleku energiatarbimise vastavust nõuetele a ja b mõõdetakse tavakonfiguratsioonis ja tavapärases heledusvahemikus (SDR).

1.2.   Toitehaldus

| a) | Heleduse käsijuhtimine. Kasutaja peab saama kuvari taustvalgustuse intensiivsust ise reguleerida. |
| --- | --- |

a)

Heleduse käsijuhtimine. Kasutaja peab saama kuvari taustvalgustuse intensiivsust ise reguleerida.

| b) | Heleduse automaatne reguleerimine. Heleduse automaatreguleerimisega kuvaril peab määruse (EL) 2019/2021 II lisas (punkti B alapunkt 1) kirjeldatud näitaja Pmeasured väärtus olema kvalifitseerumiseks 10 % väiksem. |
| --- | --- |

b)

Heleduse automaatne reguleerimine. Heleduse automaatreguleerimisega kuvaril peab määruse (EL) 2019/2021 II lisas (punkti B alapunkt 1) kirjeldatud näitaja Pmeasured väärtus olema kvalifitseerumiseks 10 % väiksem.

| c) | Kiirkäivituse funktsioon. Kui on lubatud kiirkäivituse funktsioon (kui seadmel selline erisus on), peab seade vaikevalikuna hiljemalt kaks tundi pärast kasutaja viimast toimingut lülituma automaatselt tagasi ooterežiimi või välja. |
| --- | --- |

c)

Kiirkäivituse funktsioon. Kui on lubatud kiirkäivituse funktsioon (kui seadmel selline erisus on), peab seade vaikevalikuna hiljemalt kaks tundi pärast kasutaja viimast toimingut lülituma automaatselt tagasi ooterežiimi või välja.

Hindamine ja kontroll.
  Taotleja esitab kinnituse, et teele pandud seadmel on eespool nimetatud toitehaldusseadistus.

Nõudega b seoses peab taotleja esitama kuvari kohta katseprotokolli, millest on näha kirjeldatud tingimustele vastavust. Tulemused peavad olema saadud määruse (EL) 2019/2021 III lisas sätestatud mõõtmismeetoditega.

Nõude c jaoks esitab taotleja tootedokumentatsiooni asjaomased osad.

Kriteerium 2. Piiratud kasutusega ained

2.1.   Keelatud või piirangutega lubatud ained

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (3) artikli 59 kohaselt määratletud ainete või määrusega (EÜ) nr 1272/2008 (4) kehtestatud klassifitseerimiskriteeriumidele vastavate ainete või segude esinemine tootes või selle konkreetsetes alakoostudes ja komponentides on tabelis 1 loetletud ohuklasside, kategooriate ja nendega seotud ohulausekoodide rühmade puhul piiratud vastavalt kriteeriumi 2.1. allkriteeriumidele a ja c. Siinse kriteeriumiga seoses on tabelis 1 esitatud kandidaatainete loetellu kuuluvad väga ohtlikud ained (VOAd), ohuklassid, kategooriad ja asjaomased ohulausekoodid. Allkriteerium 2.1. b) konkreetsete ohtlike ainete esinemise piirangud

Tabel 1

Kandidaatainete loetellu kuuluvate väga ohtlike ainete ohuklasside, kategooriate ja asjaomaste ohulausekoodide rühmad

| 1. rühma ohud |
| --- |
| — | Ained, mis on väga ohtlike ainete kandidaatloetelus |

1. rühma ohud

—

Ained, mis on väga ohtlike ainete kandidaatloetelus

| — | Kategooria 1A või 1B kantserogeensed, mutageensed ja/või reproduktiivtoksilised ained (CMR): H340, H350, H350i, H360, H360F, H360D, H360FD, H360Fd, H360Df |
| --- | --- |

—

Kategooria 1A või 1B kantserogeensed, mutageensed ja/või reproduktiivtoksilised ained (CMR): H340, H350, H350i, H360, H360F, H360D, H360FD, H360Fd, H360Df

2. rühma ohud

| — | 2. kategooria CMR: H341, H351, H361f, H361d, H361fd, H362 |
| --- | --- |

—

2. kategooria CMR: H341, H351, H361f, H361d, H361fd, H362

| — | 1. kategooria mürgisus vesikeskkonnale: H400, H410 |
| --- | --- |

—

1. kategooria mürgisus vesikeskkonnale: H400, H410

| — | 1. ja 2. kategooria äge mürgisus: H300, H310, H330 |
| --- | --- |

—

1. ja 2. kategooria äge mürgisus: H300, H310, H330

| — | 1. kategooria mürgisus sissehingamisel: H304 |
| --- | --- |

—

1. kategooria mürgisus sissehingamisel: H304

| — | 1. kategooria mürgisus sihtelundi suhtes: H370, H372 |
| --- | --- |

—

1. kategooria mürgisus sihtelundi suhtes: H370, H372

3. rühma ohud

| — | 2., 3. ja 4. kategooria mürgisus vesikeskkonnale: H411, H412, H413 |
| --- | --- |

—

2., 3. ja 4. kategooria mürgisus vesikeskkonnale: H411, H412, H413

| — | 3. kategooria äge mürgisus: H301, H311, H331, EUH070 |
| --- | --- |

—

3. kategooria äge mürgisus: H301, H311, H331, EUH070

| — | 2. kategooria mürgisus sihtelundi suhtes: H371, H373 |
| --- | --- |

—

2. kategooria mürgisus sihtelundi suhtes: H371, H373

2.1.a.   Väga ohtlike ainete piirang

Tootesse ei tohi olla tahtlikult lisatud määruse (EÜ) nr 1907/2006 artiklis 57 sätestatud kriteeriumidele vastavaid, artiklis 59 kirjeldatud korras tuvastatud ohtlikkusega ja väga ohtlike kandidaatainete loetellu arvatud aineid üle 0,10 massiprotsendi. Sama piirang kehtib ka tabelis 2 loetletud alakoostude suhtes. Sellest nõudest erandeid ei tehta.

Tabel 2

Alakoostud ja komponendid, millele kohaldatakse kriteeriumi 2.1.a

| Trükkplaadid (trükkplaadid, elektroonikadetailidega täidetud emaplaadid, toiteplaadid (toiteplokid) ja moodulplaadid) >10 cm2 |
| --- |
| Elektrijuhtmestik/kaablid (koostena) |
| Välised kaablid (toitejuhe (alalis- ja vahelduvvoolu jaoks), (modemikaabel ja võrgukaabel), HDMI-kaabel ja RCA-kaabel) |
| Korpus (tagakaas, esikaas (soonvõru) ja jalg) |
| Puldi korpus |
| LED-taustvalgustus (LED-maatriksid) |

Trükkplaadid (trükkplaadid, elektroonikadetailidega täidetud emaplaadid, toiteplaadid (toiteplokid) ja moodulplaadid) >10 cm2

Elektrijuhtmestik/kaablid (koostena)

Välised kaablid (toitejuhe (alalis- ja vahelduvvoolu jaoks), (modemikaabel ja võrgukaabel), HDMI-kaabel ja RCA-kaabel)

Korpus (tagakaas, esikaas (soonvõru) ja jalg)

Puldi korpus

LED-taustvalgustus (LED-maatriksid)

Kui taotleja edastab selle nõude loetletud alakoostude ja komponentide tarnijatele, võib ta REACHi kandidaatloetelu eelkontrollida standardi IEC 62474 kohase deklareeritavate ainete loetelu (5) alusel. Kontrollimine seisneb ainete tootes esinemise tõenäosuse kindlakstegemises.

Hindamine ja kontroll.
  Taotleja peab täitma kinnituse selle kohta, et tabelis 2 loetletud toodetes ja alakoostudes ei ole väga ohtlikke aineid lubatust rohkem. Kinnitus peab olema kooskõlas ECHA avaldatud kandidaatloetelu
   (6)
  värskeima versiooniga. Kui kinnituses toetutakse kandidaatloetelu eelkontrollile standardi IEC 62474 alusel, peab taotleja esitama ka kontrollnimekirja, mis on edastatud alakoostude tarnijatele. Standardi IEC 62474 kohase deklareeritavate ainete loetelu versioon, mida on kasutatud, peab vastama kandidaatloetelu viimasele versioonile.

Kinnitused võib pädevale asutusele esitada ka mõni taotleja tarneahela tarnija.

2.1.b.   Piirangud konkreetsete ainete esinemise kohta

Tabelis 3 nimetatud ohtlikke aineid ei tohi tahtlikult lisada nimetatud alakoostudesse ega komponentidesse lubatust rohkem.

Tabel 3

Piirangud ainete kasutamisele alakoostudes ja komponentides

| Ainerühm | Piirangu kohaldamisala (ained ja alakoostud/komponendid) | Sisalduse piirnormid (kui asjakohane) |
| --- | --- | --- |
| i) | Metalljoodis ja metallist kontaktelemendid |

Ainerühm

Piirangu kohaldamisala (ained ja alakoostud/komponendid)

Sisalduse piirnormid (kui asjakohane)

i)

Metalljoodis ja metallist kontaktelemendid

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL  (7) kohane erand 8b kaadmiumi kasutamise kohta elektrikontaktides ei ole lubatud.

0,01 massiprotsenti Analüüsimeetod: IEC 62321-5

| ii) | Polümeersed stabilisaatorid, värvained ja saasteained |
| --- | --- |

ii)

Polümeersed stabilisaatorid, värvained ja saasteained

Välistes kaablites ei tohi olla järgmisi 1. ja 2. rühma ohtude hulka klassifitseeritud tinaorgaanilistest ühenditest stabilisaatoreid:

| | dibutüültinaoksiid; |
| --- | --- |

dibutüültinaoksiid;

| | dibutüültinadiatsetaat; |
| --- | --- |

dibutüültinadiatsetaat;

| | dibutüültinadilauraat; |
| --- | --- |

dibutüültinadilauraat;

| | dibutüültinamaleaat; |
| --- | --- |

dibutüültinamaleaat;

| | dioktüültinaoksiid; |
| --- | --- |

dioktüültinaoksiid;

| | dioktüültinadilauraat. |
| --- | --- |

dioktüültinadilauraat.

–

Kuvari korpus ei tohi sisaldada järgmisi värvaineid:

Asovärvid, mis võivad lõhustuda määruse (EÜ) nr 1907/2006 8. liites loetletud kantserogeenseteks arüülamiinideks, ja/või värvainetena kasutatavad ühendid, mis kuuluvad standardi IEC 62474 deklareeritavate ainete loetellu.

–

1. ja 2. rühma ohtude hulka klassifitseeritud polütsükliliste aromaatsete süsivesinike (PAHid) sisaldus peab järgmiste komponentide plastist või tehiskummist välispindades jääma alla individuaalsete ja summaarsete piirnormide:

välised kaablid;

puldi korpus;

puldi kummiosad.

Kontrollitakse järgmiste polütsükliliste aromaatsete süsivesinike esinemist ja kogust:

määrusega (EÜ) nr 1907/2006 piiratud PAHd:

| | benso[a]püreen; |
| --- | --- |

benso[a]püreen;

| | benso[e]püreen; |
| --- | --- |

benso[e]püreen;

| | benso[a]antratseen; |
| --- | --- |

benso[a]antratseen;

| | krüseen; |
| --- | --- |

krüseen;

| | benso[b]fluoranteen; |
| --- | --- |

benso[b]fluoranteen;

| | benso[j]fluoranteen; |
| --- | --- |

benso[j]fluoranteen;

| | benso[k]fluoranteen; |
| --- | --- |

benso[k]fluoranteen;

| | dibenso[a,h]antratseen. |
| --- | --- |

dibenso[a,h]antratseen.

Muud PAHid, mille suhtes kehtivad piiranguid:

| | atsenafteen; |
| --- | --- |

atsenafteen;

| | atsenaftüleen; |
| --- | --- |

atsenaftüleen;

| | antratseen; |
| --- | --- |

antratseen;

| | benso[ghi]perüleen; |
| --- | --- |

benso[ghi]perüleen;

| | fluoranteen; |
| --- | --- |

fluoranteen;

| | fluoreen; |
| --- | --- |

fluoreen;

| | indeno(1,2,3-cd)püreen; |
| --- | --- |

indeno(1,2,3-cd)püreen;

| | naftaleen; |
| --- | --- |

naftaleen;

| | fenantreen; |
| --- | --- |

fenantreen;

| | püreen. |
| --- | --- |

püreen.

Iga määruse (EÜ) nr 1907/2006 kohaselt piiratud PAHi sisalduse piirnorm on 1 mg/kg.

Nende 18 loetletud PAHi kogusisalduse piirnorm ei tohi olla üle 10 mg/kg.

Analüüsimeetod: AfPS GS 2014:01 PAK.

| iii) | Biotsiidid |
| --- | --- |

iii)

Biotsiidid

Puldi korpuses ja kummiosades ei tohi olla antibakteriaalseid biotsiide.

–

| iv) | Elavhõbe taustavalgustuslampides |
| --- | --- |

iv)

Elavhõbe taustavalgustuslampides

Direktiivi 2011/65/EL kohane erand 3 elavhõbeda kasutamise kohta külmkatoodiga luminofoorlampides ja välise elektroodiga luminofoorlampides (CCFL- ja EEFL-lambid) ei ole lubatud.

–

| v) | Klaasi selitusained |
| --- | --- |

v)

Klaasi selitusained

LCD-kuvarite klaasi ja ekraanikatteklaasi tootmisel ei tohi kasutada arseeni ega selle ühendeid.

0,0050 massiprotsenti

| vi) | Klooritud ühendeid sisaldavad plastid |
| --- | --- |

vi)

Klooritud ühendeid sisaldavad plastid

Üle 25 g kaaluvad plastosad ei tohi sisaldada klooritud polümeere.

Märkus. Selle konkreetse alamnõude seisukohalt ei ole plastist kaabliümbris plastosa.

–

| vii) | ftalaadid |
| --- | --- |

vii)

ftalaadid

Diisononüülftalaati (DINP) ja diisodetsüülftalaati (DIDP) ei tohi kasutada välistes toitekaablites.

–

Hindamine ja kontroll.
  Taotleja esitab nõuetele vastavuse kinnituse ja katseprotokollid vastavalt tabelile 3. Kui nõutakse katseprotokolli esitamist, peab see esitamise ajal kehtima asjaomase tootemudeli ja kõigi sellega seotud tarnijate kohta. Kui samasuguse tehnilise kirjeldusega alakoostud või komponendid on pärit mitmelt eri tarnijalt, tehakse katsed vajaduse korral iga tarnija osadega. Eespool nimetatud kinnitused/katseprotokollid võib pädevatele asutustele esitada ka mõni taotleja tarnija.

2.1.c.   Määruse (EÜ) nr 1272/2008 kohaselt klassifitseeritud ainete piirangud

Leegiaeglusteid ja plastifikaatoreid, millele on määratud mõni tabelis 1 esitatud ohuklass, kategooria ja ohulausekood, ei tohi tahtlikult lisada määruse (EÜ) nr 1272/2008 tabelis 4 esitatud alakoostudele ega komponentidele 0,10 massiprotsenti ega enam.

Tabel 4

Alakoostud ja komponendid, millele kohaldatakse kriteeriumi 2.1.c

| Leegiaeglusteid sisaldavad osad |
| --- |
| — | Trükkplaadid |

Leegiaeglusteid sisaldavad osad

—

Trükkplaadid

| — | Välised kaablid |
| --- | --- |

—

Välised kaablid

| — | Kuvari korpus |
| --- | --- |

—

Kuvari korpus

Plastifikaatoreid sisaldavad osad

| — | Välised kaablid |
| --- | --- |

—

Välised kaablid

| — | Sisemine elektrijuhtmestik |
| --- | --- |

—

Sisemine elektrijuhtmestik

| — | Kuvari korpus |
| --- | --- |

—

Kuvari korpus

Ohtlike leegiaeglustite ja plastifikaatorite kasutamise erandid

Tabelis 1 loetletud ohuklasside, kategooriate ja ohulausekoodide alla klassifitseerimise kriteeriumidele vastavate leegiaeglustite ja plastifikaatorite kasutamisel tehakse erand kriteeriumi 2.1.c nõuetest leegiaeglustitele ja plastifikaatoritele, mis vastavad tabelis 5 esitatud tingimustele.

Tabel 5

Määruse (EÜ) nr 1272/2008 kohaselt klassifitseeritud ainete piirangute erandid ja erandi kohaldamise tingimused

| Aine/segu liik | Millele kohaldatakse | Erandi alla kuuluvad ohuklassid, kategooriad ja ohulausekoodid ning erandi tingimused |
| --- | --- | --- |
| Leegiaeglustid | Trükkplaadid | 3. rühma ohtude hulka liigitatud leegiaeglustite ja tetrabromobisfenool A (2. rühmas) kasutamisele kohaldatakse erandit. |
| Välised kaablid | Leegiaeglusti, selle sünergisti, mis on liigitatud 3. rühma, ja antimontrioksiidi (Sb2O3), mis on liigitatud 2. rühma, kasutamisele kohaldatakse erandit. |
| Kuvari korpus | 2. ja 3. rühma ohtude hulka liigitatud leegiaeglustite ja nende sünergistide kasutamisele kohaldatakse erandit. |
| Plastifikaatorid | Välised kaablid, sisemine juhtmestik ja kuvari korpus | 3. rühma ohtude hulka klassifitseeritud plastifikaatorite kasutamisele on tehtud erand. |

Aine/segu liik

Millele kohaldatakse

Erandi alla kuuluvad ohuklassid, kategooriad ja ohulausekoodid ning erandi tingimused

Leegiaeglustid

Trükkplaadid

3. rühma ohtude hulka liigitatud leegiaeglustite ja tetrabromobisfenool A (2. rühmas) kasutamisele kohaldatakse erandit.

Välised kaablid

Leegiaeglusti, selle sünergisti, mis on liigitatud 3. rühma, ja antimontrioksiidi (Sb2O3), mis on liigitatud 2. rühma, kasutamisele kohaldatakse erandit.

Kuvari korpus

2. ja 3. rühma ohtude hulka liigitatud leegiaeglustite ja nende sünergistide kasutamisele kohaldatakse erandit.

Plastifikaatorid

Välised kaablid, sisemine juhtmestik ja kuvari korpus

3. rühma ohtude hulka klassifitseeritud plastifikaatorite kasutamisele on tehtud erand.

Hindamine ja kontroll.
  Taotleja esitab kriteeriumile 2.1.c vastavuse kinnituse. Sellele tuleb lisada tabelis 4 nimetatud alakoostudes ja komponentides kasutatud leegiaeglustite, plastifikaatorite, metall-lisandite ja pinnakattevahendite loetelu koos ohutuskaardiga, mis kinnitab nende ohuklassi või selle puudumist.

Tabelis 5 loetletud ainete ja segude kohta, mis on saanud erandi, peab taotleja esitama erandi tingimuste täidetuse tõendid. Kui tuleb esitada katseprotokoll, peab see olema toodetava mudeli kohta avalduse esitamise ajal kehtiv.

Eespool nimetatud kinnitused/katseprotokollid võib pädevatele asutustele esitada ka mõni taotleja tarnija.

2.2.   Tarneahela fluoritud kasvuhoonegaaside heite vähendamine

Taotleja kogub oma LCD-kuvarite tarnijatelt kokku järgmise teabe, mis tõendab tootmise kasvuhoonegaaside heite vähendamise meetmeid (sh paigaldatud vähendamissüsteemide tulemuslikkust):

| a) | milliseid fluoritud kasvuhoonegaase kasutatakse ja milliste heidet vähendatakse; |
| --- | --- |

a)

milliseid fluoritud kasvuhoonegaase kasutatakse ja milliste heidet vähendatakse;

| b) | fluoritud KHGde tekitamise intensiivsus (kg CO2-ekvivalent toodetud lameekraaniga (klaasmaatriks) kuvarite m2 kohta) kõigis tootmiskohtades viimasel aastal; |
| --- | --- |

b)

fluoritud KHGde tekitamise intensiivsus (kg CO2-ekvivalent toodetud lameekraaniga (klaasmaatriks) kuvarite m2 kohta) kõigis tootmiskohtades viimasel aastal;

| c) | iga fluoritud kasvuhoonegaasi jaoks paigaldatud vähendamissüsteemi hävitamis- või eemaldamistõhusus. |
| --- | --- |

c)

iga fluoritud kasvuhoonegaasi jaoks paigaldatud vähendamissüsteemi hävitamis- või eemaldamistõhusus.

Hindamine ja kontroll.
  Taotleja esitab kuvaritarnijatelt saadud eeltoodud teavet sisaldavad lisadokumendid pädevale asutusele. Dokumendid võib pädevatele asutustele esitada ka mõni taotleja tarneahela tarnija.

Kriteerium 3. Parandatavus ja müügigarantii

| a) | Parandamist võimaldav ehitus.






  i) | Kuvarite järgmistele komponentidele peab lihtsalt ligi pääsema ja need peavad olema vahetatavad kaubandusvõrgus saadaolevate tööriistadega (nt kruvikeeraja, spaatel, näpitstangid, pintsetid):






  — | ekraani koost ja leed-taustvalgustuslamp; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Parandamist võimaldav ehitus.

i)

Kuvarite järgmistele komponentidele peab lihtsalt ligi pääsema ja need peavad olema vahetatavad kaubandusvõrgus saadaolevate tööriistadega (nt kruvikeeraja, spaatel, näpitstangid, pintsetid):

—

ekraani koost ja leed-taustvalgustuslamp;

| — | jalad; |
| --- | --- |

—

jalad;

| — | toite- ja juhtimisahela trükkplaadid. |
| --- | --- |

—

toite- ja juhtimisahela trükkplaadid.

| ii) | kuvari tagakaane kinnitamiseks ei tohi kasutada liimi, mille eemaldamiseks on vaja kuumust või kemikaale; |
| --- | --- |

ii)

kuvari tagakaane kinnitamiseks ei tohi kasutada liimi, mille eemaldamiseks on vaja kuumust või kemikaale;

| iii) | korpuse osades ei ole elektroonikasõlmi, mida ei saa eemaldada kaubandusvõrgus pakutavate tööriistadega. |
| --- | --- |

iii)

korpuse osades ei ole elektroonikasõlmi, mida ei saa eemaldada kaubandusvõrgus pakutavate tööriistadega.

| b) | Parandamisjuhend. Taotleja koostab selged lahtivõtu- ja parandamisjuhised (nt paberil, elektrooniliselt või videona) ning teeb need avalikult tasuta kättesaadavaks, et toote saaks oluliste komponentide või osade uuendamise või parandamise jaoks vajalikuks asendamiseks lahti võtta seda kahjustamata. |
| --- | --- |

b)

Parandamisjuhend. Taotleja koostab selged lahtivõtu- ja parandamisjuhised (nt paberil, elektrooniliselt või videona) ning teeb need avalikult tasuta kättesaadavaks, et toote saaks oluliste komponentide või osade uuendamise või parandamise jaoks vajalikuks asendamiseks lahti võtta seda kahjustamata.

| c) | Parandamisteenused/-teave. Kasutusjuhendis või tootja veebisaidil peab olema kasutajatele mõeldud teave selle kohta, kus tegeletakse kuvari parandamise ja hooldusega (sh kontaktandmed ja varuosade soovituslikud tootjahinnad). Punktis e nimetatud garantiiajal võib see hõlmata vaid taotleja volitatud teenusepakkujaid. |
| --- | --- |

c)

Parandamisteenused/-teave. Kasutusjuhendis või tootja veebisaidil peab olema kasutajatele mõeldud teave selle kohta, kus tegeletakse kuvari parandamise ja hooldusega (sh kontaktandmed ja varuosade soovituslikud tootjahinnad). Punktis e nimetatud garantiiajal võib see hõlmata vaid taotleja volitatud teenusepakkujaid.

| d) | Varuosade kättesaadavus. Taotleja tagab, et originaalvaruosad või tagasiühilduvad varuosad (punkti a alapunktis i nimetatud varuosad) ja määruse (EL) 2019/2021 II lisa (punkti D materjalide tõhususe nõuded alapunkti 5 alapunkt A varuosade kättesaadavus) kohased varuosad on üldsusele kättesaadavad vähemalt kaheksa aastat pärast mudeli tootmise lõppu. |
| --- | --- |

d)

Varuosade kättesaadavus. Taotleja tagab, et originaalvaruosad või tagasiühilduvad varuosad (punkti a alapunktis i nimetatud varuosad) ja määruse (EL) 2019/2021 II lisa (punkti D materjalide tõhususe nõuded alapunkti 5 alapunkt A varuosade kättesaadavus) kohased varuosad on üldsusele kättesaadavad vähemalt kaheksa aastat pärast mudeli tootmise lõppu.

| e) | Müügigarantii. Ilma et see mõjutaks müüja riiklikke juriidilisi kohustusi, mis on seotud seadusest tuleneva ja müügigarantiiga, annab taotleja lisatasuta vähemalt kolme aasta pikkuse müügigarantii, mille jooksul ta tagab toote vastavuse müügilepingule. Garantii hõlmab hoolduslepingut, mille raames pakutakse tarbijale võimalust, et tootele tullakse järele ja see saadetakse tagasi, kui kohapeal parandada ei saa. |
| --- | --- |

e)

Müügigarantii. Ilma et see mõjutaks müüja riiklikke juriidilisi kohustusi, mis on seotud seadusest tuleneva ja müügigarantiiga, annab taotleja lisatasuta vähemalt kolme aasta pikkuse müügigarantii, mille jooksul ta tagab toote vastavuse müügilepingule. Garantii hõlmab hoolduslepingut, mille raames pakutakse tarbijale võimalust, et tootele tullakse järele ja see saadetakse tagasi, kui kohapeal parandada ei saa.

| f) | Teavet parandamise, varuosade ja müügigarantii kohta antakse taotluse korral ka puudega inimestele sobival kujul, järgides direktiivis (EL) 2019/882 sätestatud ligipääsetavusnõudeid. |
| --- | --- |

f)

Teavet parandamise, varuosade ja müügigarantii kohta antakse taotluse korral ka puudega inimestele sobival kujul, järgides direktiivis (EL) 2019/882 sätestatud ligipääsetavusnõudeid.

Hindamine ja kontroll.
  Taotleja esitab pädevale asutusele kinnituse, et toode vastab neile nõuetele. Lisaks peab taotleja esitama:

| a) | koostejoonise, kus on näha, kuidas korpuse osad, raam ning elektri- ja elektroonikasõlmed tootes kokku käivad; |
| --- | --- |

a)

koostejoonise, kus on näha, kuidas korpuse osad, raam ning elektri- ja elektroonikasõlmed tootes kokku käivad;

| b) | müügigarantii; |
| --- | --- |

b)

müügigarantii;

| c) | parandamisjuhendi; |
| --- | --- |

c)

parandamisjuhendi;

| d) | kasutusjuhendi; |
| --- | --- |

d)

kasutusjuhendi;

| e) | volitatud varuosamüüjate avaliku nimekirja. |
| --- | --- |

e)

volitatud varuosamüüjate avaliku nimekirja.

Kriteerium 4. Olelusringi lõpu haldamine

4.1.   Materjalide valik ja ringlussevõetavust suurendav teave

| a) | Plasti ringlussevõetavus







  i) | Üle 25 g kaaluvad osad peavad olema tehtud ühest polümeerist, polümeerisegust või sulamist, mis on ringlussevõetav. |
| --- | --- | --- |

a)

Plasti ringlussevõetavus

i)

Üle 25 g kaaluvad osad peavad olema tehtud ühest polümeerist, polümeerisegust või sulamist, mis on ringlussevõetav.

| ii) | Kasutatud värvid ja pinnakatted ei tohi oluliselt kahjustada neist komponentidest ringlussevõtul valmistatava plastmaterjali vastupidavust katsetamisel standardi ISO 180 [1] või samaväärsete nõuete kohaselt. |
| --- | --- |

ii)

Kasutatud värvid ja pinnakatted ei tohi oluliselt kahjustada neist komponentidest ringlussevõtul valmistatava plastmaterjali vastupidavust katsetamisel standardi ISO 180 [1] või samaväärsete nõuete kohaselt.

| iii) | Plastist kaitsekatted ei tohi sisaldada neisse sulatatud või neile liimitud metalli, kui seda ei saa eemaldada kaubandusvõrgust saadavate tööriistadega. |
| --- | --- |

iii)

Plastist kaitsekatted ei tohi sisaldada neisse sulatatud või neile liimitud metalli, kui seda ei saa eemaldada kaubandusvõrgust saadavate tööriistadega.

| iv) | Leegiaeglusteid sisaldavad korpused, kaitsekatted ja soonvõrud peavad olema ringlussevõetavad.








  Märkus [1] | : | Oluliseks kahjustamiseks loetakse selle kriteeriumi puhul ringlussevõetud vaigu Izod' löögisitkuse vähenemist sälguga teimikul standardi ISO 180 kohase katse põhjal > 25 %. |
| --- | --- | --- | --- |

iv)

Leegiaeglusteid sisaldavad korpused, kaitsekatted ja soonvõrud peavad olema ringlussevõetavad.

Märkus [1]

:

Oluliseks kahjustamiseks loetakse selle kriteeriumi puhul ringlussevõetud vaigu Izod' löögisitkuse vähenemist sälguga teimikul standardi ISO 180 kohase katse põhjal > 25 %.

| b) | Ringlussevõtmist hõlbustav teave






  1. | Üle 25 g kaaluvad plastosad tuleb märgistada kooskõlas standarditega EN ISO 11469 ja EN ISO 1043 (jaotised 1 ja 4). Üle 100 g kaaluvate plastosade märgistus peab olema piisavalt suur ja nähtavas kohas, et see oleks lihtsalt äratuntav.
  Siinse nõude puhul kehtivad komisjoni määruse (EL) 2019/2021 II lisas (punkti D alapunkt 2) sätestatud erandid. |
| --- | --- | --- |

b)

Ringlussevõtmist hõlbustav teave

1.

Üle 25 g kaaluvad plastosad tuleb märgistada kooskõlas standarditega EN ISO 11469 ja EN ISO 1043 (jaotised 1 ja 4). Üle 100 g kaaluvate plastosade märgistus peab olema piisavalt suur ja nähtavas kohas, et see oleks lihtsalt äratuntav.

Siinse nõude puhul kehtivad komisjoni määruse (EL) 2019/2021 II lisas (punkti D alapunkt 2) sätestatud erandid.

| 2. | Taotleja teeb jäätmeettevõtjatele oma veebisaidil tasuta kättesaadavaks teabe toote demonteerimise ja materjali kättesaamise kohta. See peaks hõlmama vähemalt järgmist: a) tootejoonis, millel on näidatud leegiaeglusteid sisaldavate plastkomponentide asukohad; b) mürgiseid või eksotoksilisi aineid sisaldavate komponentide asukohad. |
| --- | --- |

2.

Taotleja teeb jäätmeettevõtjatele oma veebisaidil tasuta kättesaadavaks teabe toote demonteerimise ja materjali kättesaamise kohta. See peaks hõlmama vähemalt järgmist: a) tootejoonis, millel on näidatud leegiaeglusteid sisaldavate plastkomponentide asukohad; b) mürgiseid või eksotoksilisi aineid sisaldavate komponentide asukohad.

| c) | Ringlussevõetud materjalide sisaldus

  Kogu tootes sisalduvast plastist (v.a trükkplaadid) peab olema tarbimisjärgselt ringlussevõetud plasti keskmiselt vähemalt 10 massiprotsenti. Kui tootes on ringlussevõetud materjale üle 25 %, võib sellekohase teksti esitada ökomärgisele lisatud tekstiväljal (vt kriteerium 6.2). Seda alakriteeriumi ei kohaldata metallkorpusega toodetele. |
| --- | --- |

c)

Ringlussevõetud materjalide sisaldus

Kogu tootes sisalduvast plastist (v.a trükkplaadid) peab olema tarbimisjärgselt ringlussevõetud plasti keskmiselt vähemalt 10 massiprotsenti. Kui tootes on ringlussevõetud materjale üle 25 %, võib sellekohase teksti esitada ökomärgisele lisatud tekstiväljal (vt kriteerium 6.2). Seda alakriteeriumi ei kohaldata metallkorpusega toodetele.

Hindamine ja kontroll.
  Taotleja peab esitama pädevale asutusele kirjalikult või audiovisuaalselt kuvari koostejoonise. Selles tuleb näidata ära üle 25 g kaaluvad plastosad koos nende kaalu, polümeerse koostise ning standardite ISO 11469 ja ISO 1043 kohase märgistusega. Märgistuse mõõtmed ja asukoht peavad olema joonisel näidatud ning erandite korral tuleb esitada tehnilised põhjendused.

Taotleja esitab jäätmeettevõtjatele toote demonteerimist ja materjali kättesaamist käsitleva olemasoleva teabe ja annab teada, millisel veebisaidil see on avaldatud.

Taotleja tõendab ringlussevõetavust, esitades tõendid selle kohta, et plastmaterjalid ei mõjuta ei üksinda ega koos pärast ümbertöötlemist saadud plasti tehnilisi omadusi nii, et neid ei saa uuesti elektroonikatoodetes kasutada. See võiks hõlmata järgmist:

| — | plasti ringlussevõtmisega tegeleva kogenud isiku või lubatud töötlemise koha käitaja kinnitus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ
   (8)
  artiklile 23; |
| --- | --- |

—

plasti ringlussevõtmisega tegeleva kogenud isiku või lubatud töötlemise koha käitaja kinnitus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ
   (8)
  artiklile 23;

| — | plasti ringlussevõtmisega tegeleva kogenud isiku või sõltumatu labori analüüsitulemused; |
| --- | --- |

—

plasti ringlussevõtmisega tegeleva kogenud isiku või sõltumatu labori analüüsitulemused;

| — | ELi kohta käiv retsenseeritud tehniline kirjandus. |
| --- | --- |

—

ELi kohta käiv retsenseeritud tehniline kirjandus.

Taotleja tagab tarbimisjärgselt ringlusse võetud materjali puhul kolmandate isikute tehtava kontrollimise ja jälgitavuse. Kontrollimise abimaterjalina võiks kasutada EuCertPlasti või samaväärse sertimissüsteemi ringlussevõtjaserte.

4.2.   Demonteerimise ja ringlussevõtuga arvestav disain

| a) | Järgmisi olulisi osi peab saama käsitsi demonteerida üks isik (st korraga ei ole vaja avada mitut kiirühendust), kasutades laialdases kasutuses ja kaubandusvõrgus saadaolevaid tööriistu (nt tangid, kruvikeeraja, lõikeriistad ja haamrid, mis on määratletud standardites ISO 5742, ISO 1174 ja ISO 15601):






  i) | trükkplaadid (üle 10 cm2); |
| --- | --- | --- |

a)

Järgmisi olulisi osi peab saama käsitsi demonteerida üks isik (st korraga ei ole vaja avada mitut kiirühendust), kasutades laialdases kasutuses ja kaubandusvõrgus saadaolevaid tööriistu (nt tangid, kruvikeeraja, lõikeriistad ja haamrid, mis on määratletud standardites ISO 5742, ISO 1174 ja ISO 15601):

i)

trükkplaadid (üle 10 cm2);

| ii) | kelmetransistorid (TFT) (üle 100 cm2) ja kilejuhid; |
| --- | --- |

ii)

kelmetransistorid (TFT) (üle 100 cm2) ja kilejuhid;

| iii) | polümetüülmetakrülaadist (PMMA) plaatvalgusjuht. |
| --- | --- |

iii)

polümetüülmetakrülaadist (PMMA) plaatvalgusjuht.

| b) | Vähemalt üht järgmistest komponentidest peab samuti saama käsitsi demonteerida, kasutades kaubandusvõrgus saadaolevaid levinud tööriistu:






  i) | LED taustvalgustus; |
| --- | --- | --- |

b)

Vähemalt üht järgmistest komponentidest peab samuti saama käsitsi demonteerida, kasutades kaubandusvõrgus saadaolevaid levinud tööriistu:

i)

LED taustvalgustus;

| ii) | kõlarimagnetid (vähemalt 25-tollistel kuvaritel); |
| --- | --- |

ii)

kõlarimagnetid (vähemalt 25-tollistel kuvaritel);

| iii) | kõvaketas (nutiseadmel). |
| --- | --- |

iii)

kõvaketas (nutiseadmel).

Hindamine ja kontroll.
  Taotleja esitab järgmised dokumendid:

katseprotokoll, kus on kirjas punktis a loetletud ja punktist b valitud komponentide demonteerimise toimingute järjestus (sh konkreetsete demonteerimisetappide täpne kirjeldus), tööriistad ja kord.

Kriteerium 5. Ettevõtja sotsiaalne vastutus

5.1.   Töötingimused tootmise ajal

Võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) kolmepoolset deklaratsiooni rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta, ÜRO algatust Global Compact (2. sammas), ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid ning OECD suuniseid rahvusvahelistele ettevõtetele, laseb taotleja kolmandatel isikutel teha kohapealsele auditile tugineva kontrollimise, kas toote lõplikus koostetehases on järgitud ILO põhikonventsioonide ja allpool loetletud lisasätete põhimõtteid.

ILO põhikonventsioonid

| a) | Lapstööjõud:






  i) | vanuse alammäära konventsioon, 1973 (nr 138); |
| --- | --- | --- |

a)

Lapstööjõud:

i)

vanuse alammäära konventsioon, 1973 (nr 138);

| ii) | lapsele sobimatu töö konventsioon, 1999 (nr 182). |
| --- | --- |

ii)

lapsele sobimatu töö konventsioon, 1999 (nr 182).

| b) | Sunniviisiline ja kohustuslik töö:






  i) | sunniviisilise töö konventsioon, 1930 (nr 29) ja sunniviisilise töö konventsiooni 2014. aasta protokoll; |
| --- | --- | --- |

b)

Sunniviisiline ja kohustuslik töö:

i)

sunniviisilise töö konventsioon, 1930 (nr 29) ja sunniviisilise töö konventsiooni 2014. aasta protokoll;

| ii) | sunniviisilise töö kaotamise konventsioon, 1957 (nr 105). |
| --- | --- |

ii)

sunniviisilise töö kaotamise konventsioon, 1957 (nr 105).

| c) | Ühinemisvabadus ja kollektiivläbirääkimiste õigus:






  i) | ühinemisvabaduse ja organiseerumisõiguse kaitse konventsioon, 1948 (nr 87); |
| --- | --- | --- |

c)

Ühinemisvabadus ja kollektiivläbirääkimiste õigus:

i)

ühinemisvabaduse ja organiseerumisõiguse kaitse konventsioon, 1948 (nr 87);

| ii) | organiseerumisõiguse ja kollektiivläbirääkimiste konventsioon, 1949 (nr 98). |
| --- | --- |

ii)

organiseerumisõiguse ja kollektiivläbirääkimiste konventsioon, 1949 (nr 98).

| d) | Diskrimineerimine:






  i) | võrdse töötasu konventsioon, 1951 (nr 100); |
| --- | --- | --- |

d)

Diskrimineerimine:

i)

võrdse töötasu konventsioon, 1951 (nr 100);

| ii) | diskrimineerimisevastane (tööhõives ja töökohtadel) konventsioon (nr 111). |
| --- | --- |

ii)

diskrimineerimisevastane (tööhõives ja töökohtadel) konventsioon (nr 111).

Lisasätted

| a) | Tööaeg:






  i) | ILO tööstusettevõtete tööaja konventsioon, 1919 (nr 1). |
| --- | --- | --- |

a)

Tööaeg:

i)

ILO tööstusettevõtete tööaja konventsioon, 1919 (nr 1).

| b) | Tasustamine:






  i) | ILO miinimumpalga kindlaksmääramise konventsioon, 1970 (nr 131); |
| --- | --- | --- |

b)

Tasustamine:

i)

ILO miinimumpalga kindlaksmääramise konventsioon, 1970 (nr 131);

| ii) | äraelamist võimaldav töötasu. Taotleja tagab, et tavapärase (kuni 48-tunnise) töönädala eest makstav palk (v.a maksud, preemiad, päevarahad ja ületunnitasud) on piisav töötaja ja neljaliikmelise pere põhivajaduste (eluase, energia, toit, rõivad, tervishoid, haridus, joogivesi, lastehoid ja transport) rahuldamiseks ning osa sellest jääb vabaks kasutamiseks. Rakendamist tuleks auditeerida lähtudes SA8000 (9) suunistest tasustamise kohta. |
| --- | --- |

ii)

äraelamist võimaldav töötasu. Taotleja tagab, et tavapärase (kuni 48-tunnise) töönädala eest makstav palk (v.a maksud, preemiad, päevarahad ja ületunnitasud) on piisav töötaja ja neljaliikmelise pere põhivajaduste (eluase, energia, toit, rõivad, tervishoid, haridus, joogivesi, lastehoid ja transport) rahuldamiseks ning osa sellest jääb vabaks kasutamiseks. Rakendamist tuleks auditeerida lähtudes SA8000 (9) suunistest tasustamise kohta.

| c) | Tervis ja ohutus:






  i) | ILO kemikaalide tööl kasutamise ohutust käsitlev konventsioon, 1990 (nr 170); |
| --- | --- | --- |

c)

Tervis ja ohutus:

i)

ILO kemikaalide tööl kasutamise ohutust käsitlev konventsioon, 1990 (nr 170);

| ii) | ILO töötervishoiu ja -ohutuse konventsioon, 1981 (nr 155). |
| --- | --- |

ii)

ILO töötervishoiu ja -ohutuse konventsioon, 1981 (nr 155).

Kohtades, kus ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste õigus on seadusega piiratud, ei keela ettevõte töötajatel luua alternatiivseid mehhanisme, kuidas oma muredest rääkida ning oma töö- ja värbamistingimustega seotud õigusi kaitsta. Samuti peab äriühing tunnustama töötajate õiguspäraseid ühinguid, millega ta saab pidada dialoogi töökohta puudutavates küsimustes.

Audit hõlmab konsulteerimist tegevuskohta ümbritsevates kohalikes piirkondades tegutsevate väliste valdkonnast sõltumatute huvirühmadega (sh ametiühingute, kogukondlike organisatsioonide, vabaühenduste ja tööhõivespetsialistidega). Asjalik konsulteerimine peab toimuma vähemalt kahe allrühma kahe sidusrühmaga.

ELi ökomärgise kehtivuse ajal peab taotleja avaldama internetis auditite koondtulemused ja peamised tähelepanekud (sh a. kui palju on toimunud iga töötajaõiguse ning töötervishoiu ja tööohutuse standardi rikkumisi ja kui rasked need on olnud; b. parandusmeetmete ehk ennetamise strateegia; c. korduvrikkumiste algpõhjuste hinnang, mis on saadud sidusrühmadega konsulteerimise käigus – kellega konsulteeriti, milliseid teemasid tõstatati, kuidas see mõjutas parandusmeetmete kava), et sellest huvitatud tarbijad saaksid veenduda nende toimumises.

Hindamine ja kontroll.

  Kirjeldatud nõuetele vastavuse tõendamiseks esitab taotleja oma käitumisjuhendi, mis peab olema kooskõlas eelnimetatud sätetega, ning seda tõendavad auditiaruanded iga ökomärgistatava mudeli lõppkoostetehase kohta ning lisab neile lingi veebilehele, kus saab tutvuda tulemuste ja tähelepanekutega.

Kolmandate isikute kohapealseid auditeid peavad tegema kas audiitorid, kes on kvalifitseeritud hindama tootmiskohtade vastavust sotsiaalsetele standarditele või käitumisjuhenditele või avalik-õigusliku asutuse määratud tööinspektor(id), kui tegemist on riigiga, kes on ratifitseerinud ILO 1947. aasta konventsiooni töötingimuste järelevalve kohta (nr 81) ja kus ILO andmetel on toimiv riiklik töötingimuste järelevalve süsteem, mis hõlmab eespool nimetatud valdkondi.
   (10)

Aktsepteeritakse kehtivaid tõendeid, mis on välja antud loetletud ILO põhikonventsioonide põhimõtete järgimist ning tööaega, töötasu, tervist, ohutust ja väliste sidusrühmadega konsulteerimist käsitlevate lisasätete täitmist (kas koos või eraldi) kontrollivate kolmandate isikute tegevuse tulemusena. Nimetatud tõendid ei tohi olla üle 12 kuu vanad.

5.2.   Konfliktivabade mineraalide hankimine

Taotleja toetab tina, tantaali, volframi ja nende maakide ning kulla vastutustundlikku hankimist konflikti- ja riskipiirkondadest ning teeb selleks järgmist:

| i) | rakendab hoolsuskohustuse meetmeid kooskõlas konflikti- ja riskipiirkondadest pärit mineraalide vastutustundlikke tarneahelaid käsitlevate OECD hoolsuskohustuse suunistega ning |
| --- | --- |

i)

rakendab hoolsuskohustuse meetmeid kooskõlas konflikti- ja riskipiirkondadest pärit mineraalide vastutustundlikke tarneahelaid käsitlevate OECD hoolsuskohustuse suunistega ning

| ii) | edendab konflikti- ja riskipiirkondades vastutustundlikku mineraalide tootmist ja kauplemist nimetatud mineraalidega, kasutades neid toote komponentides kooskõlas OECD juhenditega. |
| --- | --- |

ii)

edendab konflikti- ja riskipiirkondades vastutustundlikku mineraalide tootmist ja kauplemist nimetatud mineraalidega, kasutades neid toote komponentides kooskõlas OECD juhenditega.

Hindamine ja kontroll.
  Taotleja kinnitab, et need nõuded on täidetud, ja esitab järgmise lisateabe:

| — | aruanne, milles kirjeldatakse hoolsuskohustuse meetmeid nelja nimetatud mineraali tarneahelas. Aktsepteeritakse ka selliseid lisadokumente nagu vastavussertifikaadid, mis on välja antud Euroopa Liidu kava raames. |
| --- | --- |

—

aruanne, milles kirjeldatakse hoolsuskohustuse meetmeid nelja nimetatud mineraali tarneahelas. Aktsepteeritakse ka selliseid lisadokumente nagu vastavussertifikaadid, mis on välja antud Euroopa Liidu kava raames.

| — | Nimetatud mineraale sisaldavad komponendid ja nende tarnijad ning tarneahelas vastutustundlikuks hankimiseks kasutatud süsteem või projekt. |
| --- | --- |

—

Nimetatud mineraale sisaldavad komponendid ja nende tarnijad ning tarneahelas vastutustundlikuks hankimiseks kasutatud süsteem või projekt.

Kriteerium 6. Teave

6.1.   Kasutajateave

Tootel peab müümise ajal olema kaasas kasutajateave, kus on nõuanded ka selle kohta, kuidas toodet keskkonna seisukohalt korrektselt kasutada ja kõrvaldada.

Toote pakendil ja/või tootega kaasas olevas dokumentatsioonis peavad olema kontaktandmed (telefon ja/või e-post) ning viide internetis saadavale teabele nende tarbijate jaoks, kellel on kuvari kasutamise või kõrvaldamise kohta küsimusi või vaja nõu. Selline teave peab sisaldama vähemalt alljärgnevat (kui asjakohane):

| a) | energiatarbimine: energiatõhususe klass vastavalt delegeeritud määrusele (EL) 2019/2013. iga režiimi maksimaalne energiatarve; samuti seadme energiasäästurežiimis kasutamise juhised ning teave selle kohta, et energiatõhusus vähendab elektritarbimist ja säästab seega tänu väiksemale elektriarvele raha; |
| --- | --- |

a)

energiatarbimine: energiatõhususe klass vastavalt delegeeritud määrusele (EL) 2019/2013. iga režiimi maksimaalne energiatarve; samuti seadme energiasäästurežiimis kasutamise juhised ning teave selle kohta, et energiatõhusus vähendab elektritarbimist ja säästab seega tänu väiksemale elektriarvele raha;

| b) | järgmised energiatarbimise vähendamise juhised:






  i) | toote elektriühenduse katkestamine või nupust väljalülitamine vähendab energiakasutust (peaaegu) nullini; |
| --- | --- | --- |

b)

järgmised energiatarbimise vähendamise juhised:

i)

toote elektriühenduse katkestamine või nupust väljalülitamine vähendab energiakasutust (peaaegu) nullini;

| ii) | kui kuvar on ooteolekus, väheneb energiatarbimine, kuid mitte olematuks; |
| --- | --- |

ii)

kui kuvar on ooteolekus, väheneb energiatarbimine, kuid mitte olematuks;

| iii) | arvutikuvari ekraanisäästja võib takistada kuvaril madalama energiatarbega režiimile minekut, kui arvutit ei kasutata; niisiis võib kuvari ekraanisäästja kasutamise keelamine vähendada energiatarbimist; |
| --- | --- |

iii)

arvutikuvari ekraanisäästja võib takistada kuvaril madalama energiatarbega režiimile minekut, kui arvutit ei kasutata; niisiis võib kuvari ekraanisäästja kasutamise keelamine vähendada energiatarbimist;

| iv) | pidage meeles, et kiirkäivituse funktsioon võib nõuda tavalisest enam energiat; |
| --- | --- |

iv)

pidage meeles, et kiirkäivituse funktsioon võib nõuda tavalisest enam energiat;

| v) | pange tähele, et kuvarisse lõimitud funktsioonid, nagu digitaalse signaali vastuvõtmine (maapealne digitelevisioon) või kõvakettale salvestamine, võivad aidata energiatarbimist vähendada, kui neid kasutades ei ole välist seadet enam vaja; |
| --- | --- |

v)

pange tähele, et kuvarisse lõimitud funktsioonid, nagu digitaalse signaali vastuvõtmine (maapealne digitelevisioon) või kõvakettale salvestamine, võivad aidata energiatarbimist vähendada, kui neid kasutades ei ole välist seadet enam vaja;

| c) | võrku ühendatavus: võrguühenduse keelamise juhised; |
| --- | --- |

c)

võrku ühendatavus: võrguühenduse keelamise juhised;

| d) | täieliku väljalülitamise lüliti asukoht; |
| --- | --- |

d)

täieliku väljalülitamise lüliti asukoht;

| e) | teave selle kohta, et pikem kasutusiga vähendab üldist keskkonnamõju; |
| --- | --- |

e)

teave selle kohta, et pikem kasutusiga vähendab üldist keskkonnamõju;

| f) | järgmine teave selle kohta, kuidas pikendada toote kasutusiga:






  i) | arusaadavad toote lahtivõtmise ja parandamise juhised, et toote saaks oluliste komponentide või osade uuendamise või parandamise jaoks vajalikuks asendamiseks lahti võtta seda kahjustamata; |
| --- | --- | --- |

f)

järgmine teave selle kohta, kuidas pikendada toote kasutusiga:

i)

arusaadavad toote lahtivõtmise ja parandamise juhised, et toote saaks oluliste komponentide või osade uuendamise või parandamise jaoks vajalikuks asendamiseks lahti võtta seda kahjustamata;

| ii) | toote professionaalse parandamise ja hoolduse kohad (kontaktandmetega); |
| --- | --- |

ii)

toote professionaalse parandamise ja hoolduse kohad (kontaktandmetega);

| g) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2012/19/EL kooskõlas olevad juhised toote kasutusea lõpus selle nõuetekohaseks kõrvaldamiseks kas jäätmejaamas või jaemüüjate tagasivõtusüsteemide kaudu; |
| --- | --- |

g)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2012/19/EL kooskõlas olevad juhised toote kasutusea lõpus selle nõuetekohaseks kõrvaldamiseks kas jäätmejaamas või jaemüüjate tagasivõtusüsteemide kaudu;

| h) | teave tootele ELi ökomärgise andmise kohta, selle tähenduse lühiselgitus ja viide veebisaidile http://www.ecolabel.eu, kust saab lisateavet; |
| --- | --- |

h)

teave tootele ELi ökomärgise andmise kohta, selle tähenduse lühiselgitus ja viide veebisaidile http://www.ecolabel.eu, kust saab lisateavet;

| i) | kõikides kasutus-/parandamisjuhendites tuleks kasutada ringlussevõetud materjali ning need ei tohi sisaldada klooriga valgendatud paberit; ressursisäästu otstarbel tuleks eelistada juhendite avaldamist internetis. |
| --- | --- |

i)

kõikides kasutus-/parandamisjuhendites tuleks kasutada ringlussevõetud materjali ning need ei tohi sisaldada klooriga valgendatud paberit; ressursisäästu otstarbel tuleks eelistada juhendite avaldamist internetis.

Hindamine ja kontroll.
  Taotleja peab kinnitama pädevale asutusele toote vastavust kirjeldatud nõuetele ning esitama kasutus- ja parandamisjuhendi veebiversiooni lingi või pabereksemplari.

6.2.   ELi ökomärgisel esitatav teave

Kui lisatakse valikuline tekstiväljaga ökomärgis, tuleb sellel esitada järgmine tekst:

| a) | suur energiatõhusus; |
| --- | --- |

a)

suur energiatõhusus;

| b) | ohtlike ainete sisaldus piiratud; |
| --- | --- |

b)

ohtlike ainete sisaldus piiratud;

| c) | lihtsalt parandatav ja ringlussevõetav; |
| --- | --- |

c)

lihtsalt parandatav ja ringlussevõetav;

| d) | (kui ringlussevõetud plasti on kogu plastist üle 25 %) sisaldab xy % tarbimisjärgselt ringlusse võetud plasti. |
| --- | --- |

d)

(kui ringlussevõetud plasti on kogu plastist üle 25 %) sisaldab xy % tarbimisjärgselt ringlusse võetud plasti.

Taotleja järgib ELi ökomärgise logo nõuetekohase kasutamise juhiseid, mis on esitatud ELi ökomärgise logo suunistes:

http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/logo_guidelines.pdf

Hindamine ja kontroll.
  Taotleja esitab selle kriteeriumi täitmise kinnituse, mida toetab suure resolutsiooniga pilt tootepakendist, millel on selgelt näha märgis, registreerimis-/loanumber ning (kui asjakohane) märgisega koos esitada lubatud laused.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2017. aasta määrus (EL) 2017/1369, millega kehtestatakse energiamärgistuse raamistik ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2010/30/EL (ELT L 198, 28.7.2017, lk 1).

(2)  https://ec.europa.eu/info/energy-climate-change-environment/standards-tools-and-labels/products-labelling-rules-and-requirements/energy-label-and-ecodesign/product-database_en.

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).

(5)  Rahvusvaheline Elektrotehnikakomisjon (IEC), IEC 62474: Material declaration for products of and for the electrotechnical industry [Elektrotehnikatööstuse ja selle jaoks mõeldud toodete materjalideklaratsioon], http://std.iec.ch/iec62474.

(6)  ECHA, Candidate List of substances of very high concern for Authorisation [autoriseerimisele kuuluvate väga ohtlike ainete kandidaatainete loetelu], http://www.echa.europa.eu/et/candidate-list-table.

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiiv 2011/65/EL teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes (ELT L 174, 1.7.2011, lk 88).

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3).

(9)  Social Accountability International, Social Accountability 8000 International Standard, http://www.sa-intl.org.

(10)  Vt ILO NORMLEX (http://www.ilo.org/dyn/normlex/en) ja lisasuunised kasutusjuhendis.

---

| 1.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 402/89 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 402/89

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2020/1805,

27. november 2020,

millega muudetakse otsuseid 2014/350/EL ja (EL) 2016/1349 ning pikendatakse teatavatele tekstiiltoodetele ja jalatsitele ELi ökomärgise andmise ökoloogiliste kriteeriumide ning asjaomaste hindamis- ja kontrollinõuete kehtivusaega

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 8152 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 66/2010 ELi ökomärgise kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 2,

olles pidanud nõu Euroopa Liidu ökomärgise komisjoniga

ning arvestades järgmist:

| (1) | Tekstiiltoodetele ELi ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid ning komisjoni otsuses 2014/350/EL (2) sätestatud asjaomased hindamis- ja kontrollinõuded kaotavad kehtivuse 5. detsembril 2020. |
| --- | --- |

(1)

Tekstiiltoodetele ELi ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid ning komisjoni otsuses 2014/350/EL (2) sätestatud asjaomased hindamis- ja kontrollinõuded kaotavad kehtivuse 5. detsembril 2020.

| (2) | Jalatsitele ELi ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid ning komisjoni otsuses (EL) 2016/1349 (3) sätestatud asjaomased hindamis- ja kontrollinõuded kaotavad kehtivuse 5. augustil 2022. |
| --- | --- |

(2)

Jalatsitele ELi ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid ning komisjoni otsuses (EL) 2016/1349 (3) sätestatud asjaomased hindamis- ja kontrollinõuded kaotavad kehtivuse 5. augustil 2022.

| (3) | Kooskõlas ELi ökomärgise toimivuse kontrolli käsitlevate 30. juuni 2017. aasta järeldustega (4) hindas komisjon koos ELi ökomärgise komisjoniga iga tooterühma asjakohasust ning kehtivate ökoloogiliste kriteeriumide ning asjaomaste hindamis- ja kontrollinõuete asjakohasust ja sobivust, enne kui tegi ettepaneku pikendada nende kehtivusaega. Otsuste 2014/350/EL ja (EL) 2016/1349 puhul kinnitas kõnealune hindamine tooterühmade ning nende suhtes praegu kehtivate ökoloogiliste kriteeriumide ning asjaomaste hindamis- ja kontrollinõuete asjakohasust ja sobivust. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas ELi ökomärgise toimivuse kontrolli käsitlevate 30. juuni 2017. aasta järeldustega (4) hindas komisjon koos ELi ökomärgise komisjoniga iga tooterühma asjakohasust ning kehtivate ökoloogiliste kriteeriumide ning asjaomaste hindamis- ja kontrollinõuete asjakohasust ja sobivust, enne kui tegi ettepaneku pikendada nende kehtivusaega. Otsuste 2014/350/EL ja (EL) 2016/1349 puhul kinnitas kõnealune hindamine tooterühmade ning nende suhtes praegu kehtivate ökoloogiliste kriteeriumide ning asjaomaste hindamis- ja kontrollinõuete asjakohasust ja sobivust.

| (4) | Lisaks pakub komisjon kooskõlas ELi ökomärgise toimivuse kontrolli käsitlevate 30. juuni 2017. aasta järeldustega koos ELi ökomärgise komisjoniga lahendusi, kuidas suurendada tooterühmade omavahelist koostoimet ja ELi ökomärgise kasutuselevõttu, sealhulgas asjakohasel juhul ühendada omavahel tihedalt seotud tooterühmad, ning tagab, et läbivaatamise käigus pööratakse vajalikku tähelepanu asjaomaste ELi poliitikavaldkondade, õigusaktide ja teaduslike tõendite sidususele. |
| --- | --- |

(4)

Lisaks pakub komisjon kooskõlas ELi ökomärgise toimivuse kontrolli käsitlevate 30. juuni 2017. aasta järeldustega koos ELi ökomärgise komisjoniga lahendusi, kuidas suurendada tooterühmade omavahelist koostoimet ja ELi ökomärgise kasutuselevõttu, sealhulgas asjakohasel juhul ühendada omavahel tihedalt seotud tooterühmad, ning tagab, et läbivaatamise käigus pööratakse vajalikku tähelepanu asjaomaste ELi poliitikavaldkondade, õigusaktide ja teaduslike tõendite sidususele.

| (5) | Selleks et veelgi soodustada üleminekut ringmajandusele, kavatsetakse läbi vaadata tekstiiltoodetele ja jalatsitele antava ELi ökomärgise kriteeriumid kooskõlas puhtama ja konkurentsivõimelisema Euroopa saavutamiseks vastu võetud uue ringmajanduse tegevuskavaga (5). Seepärast on asjakohane pikendada otsustes 2014/350/EL ja (EL) 2016/1349 ELi ökomärgise kohta kehtestatud kriteeriumide kehtivust kuni ühe ja sama lõppkuupäevani, et komisjonil oleks võimalik mõlemad tooterühmad läbi vaadata ja võimaluse korral need ühendada. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et veelgi soodustada üleminekut ringmajandusele, kavatsetakse läbi vaadata tekstiiltoodetele ja jalatsitele antava ELi ökomärgise kriteeriumid kooskõlas puhtama ja konkurentsivõimelisema Euroopa saavutamiseks vastu võetud uue ringmajanduse tegevuskavaga (5). Seepärast on asjakohane pikendada otsustes 2014/350/EL ja (EL) 2016/1349 ELi ökomärgise kohta kehtestatud kriteeriumide kehtivust kuni ühe ja sama lõppkuupäevani, et komisjonil oleks võimalik mõlemad tooterühmad läbi vaadata ja võimaluse korral need ühendada.

| (6) | Selleks et anda läbivaatamise täielikuks lõpuleviimiseks vajalikku aega ja pakkuda usaldusväärseid tulevikuväljavaateid, mis võimaldavad turul järjepidevalt toimida nende praeguste ja tulevaste loa omajate jaoks, kes saavad seni säilitada ELi ökomärgise eelised oma toodetele, tuleks tekstiiltoodete ja jalatsite suhtes praegu kehtivate kriteeriumide ning asjaomaste hindamis- ja kontrollinõuete kehtivusaega pikendada kuni 31. detsembrini 2025. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et anda läbivaatamise täielikuks lõpuleviimiseks vajalikku aega ja pakkuda usaldusväärseid tulevikuväljavaateid, mis võimaldavad turul järjepidevalt toimida nende praeguste ja tulevaste loa omajate jaoks, kes saavad seni säilitada ELi ökomärgise eelised oma toodetele, tuleks tekstiiltoodete ja jalatsite suhtes praegu kehtivate kriteeriumide ning asjaomaste hindamis- ja kontrollinõuete kehtivusaega pikendada kuni 31. detsembrini 2025.

| (7) | Seepärast tuleks otsuseid 2014/350/EL ja (EL) 2016/1349 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast tuleks otsuseid 2014/350/EL ja (EL) 2016/1349 vastavalt muuta.

| (8) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 66/2010 artikli 16 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 66/2010 artikli 16 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2014/350/EL artikkel 6 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 6

Tooterühmale „tekstiiltooted“ kehtestatud ökoloogilised kriteeriumid ning asjaomased hindamis- ja kontrollinõuded kehtivad kuni 31. detsembrini 2025.“

Artikkel 2

Rakendusotsuse (EL) 2016/1349 artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

Tooterühmale „jalatsid“ kehtestatud ökoloogilised kriteeriumid ja asjaomased hindamis- ja kontrollinõuded kehtivad kuni 31. detsembrini 2025.“

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 27. november 2020

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Virginijus SINKEVIČIUS

---

(1)  
  ELT L 27, 30.1.2010, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 5. juuni 2014. aasta otsus 2014/350/EL, millega kehtestatakse tekstiiltoodetele ELi ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid (ELT L 174, 13.6.2014, lk 45).

2

(3)  Komisjoni 5. augusti 2016. aasta otsus (EL) 2016/1349, millega kehtestatakse jalatsitele ELi ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid (ELT L 214, 9.8.2016, lk 16).

3

(4)  Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1221/2009 (organisatsioonide vabatahtliku osalemise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja - auditeerimissüsteemis (EMAS)) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 66/2010 (ELi ökomärgise kohta) rakendamise läbivaatamise kohta (COM(2017) 355 final).

4

(5)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Uus ringmajanduse tegevuskava. Puhtama ja konkurentsivõimelisema Euroopa nimel“ (COM(2020) 98 final).

5

---

| 1.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 402/91 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 402/91

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2020/1806,

25. november 2020,

millega kiidetakse heaks töötava mootoriga vabakäigufunktsiooni kasutamine sisepõlemismootoriga sõiduautodes ja välise laadimiseta hübriidelektrisõidukites kui uuenduslik tehniline lahendus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2019/631 ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni rakendusotsused 2013/128/EL, 2013/341/EL, 2013/451/EL, 2013/529/EL, 2014/128/EL, 2014/465/EL, 2014/806/EL, (EL) 2015/158, (EL) 2015/206, (EL) 2015/279, (EL) 2015/295, (EL) 2015/1132, (EL) 2015/2280, (EL) 2016/160, (EL) 2016/265, (EL) 2016/588, (EL) 2016/362, (EL) 2016/587, (EL) 2016/1721, (EL) 2016/1926, (EL) 2017/785, (EL) 2017/1402, (EL) 2018/1876, (EL) 2018/2079, (EL) 2019/313, (EL) 2019/314, (EL) 2020/728, (EL) 2020/1102 ja (EL) 2020/1222

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrust (EL) 2019/631, millega kehtestatakse uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite CO2-heite normid ning millega tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 443/2009 ja (EL) nr 510/2011, (1) eriti selle artikli 11 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 6. detsembril 2018 esitasid tootjad Toyota Motor Europe NV/SA, Opel Automobile GmbH – PSA, FCA Italy S.p.A., Automobiles Citroën, Automobiles Peugeot, PSA Automobiles SA, Audi AG, Ford Werke GmbH, Jaguar Land Rover Ltd, Hyundai Motor Europe Technical Center GmbH, Bayerische Motoren Werke AG, Renault, Honda Motor Europe Ltd, Volkswagen AG ja tarnija Robert Bosch GmbH ühistaotluse (edaspidi „taotlus“), et saada heakskiit uuenduslikule tehnilisele lahendusele kasutada töötava ja mittetöötava mootoriga vabakäigufunktsiooni sisepõlemismootoriga sõiduautodes ja välise laadimiseta hübriidelektrisõidukites. |
| --- | --- |

(1)

6. detsembril 2018 esitasid tootjad Toyota Motor Europe NV/SA, Opel Automobile GmbH – PSA, FCA Italy S.p.A., Automobiles Citroën, Automobiles Peugeot, PSA Automobiles SA, Audi AG, Ford Werke GmbH, Jaguar Land Rover Ltd, Hyundai Motor Europe Technical Center GmbH, Bayerische Motoren Werke AG, Renault, Honda Motor Europe Ltd, Volkswagen AG ja tarnija Robert Bosch GmbH ühistaotluse (edaspidi „taotlus“), et saada heakskiit uuenduslikule tehnilisele lahendusele kasutada töötava ja mittetöötava mootoriga vabakäigufunktsiooni sisepõlemismootoriga sõiduautodes ja välise laadimiseta hübriidelektrisõidukites.

| (2) | Taotlust hinnati kooskõlas määruse (EL) 2019/631 artikliga 11, komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 725/2011 (2) ja tehniliste suunistega, mille järgi koostatakse taotlused uuendusliku tehnilise lahenduse heakskiitmiseks vastavalt määrusele (EÜ) nr 443/2009 ja määrusele (EL) nr 510/2011 (2018. aasta juuli versioon (V2)) (3). |
| --- | --- |

(2)

Taotlust hinnati kooskõlas määruse (EL) 2019/631 artikliga 11, komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 725/2011 (2) ja tehniliste suunistega, mille järgi koostatakse taotlused uuendusliku tehnilise lahenduse heakskiitmiseks vastavalt määrusele (EÜ) nr 443/2009 ja määrusele (EL) nr 510/2011 (2018. aasta juuli versioon (V2)) (3).

| (3) | Taotluses viidatakse CO2 heite vähenemisele, mida ei pruugi olla võimalik tõendada komisjoni määruses (EÜ) nr 692/2008 sätestatud uue Euroopa sõidutsükli kohaselt tehtud mõõtmistega (4). |
| --- | --- |

(3)

Taotluses viidatakse CO2 heite vähenemisele, mida ei pruugi olla võimalik tõendada komisjoni määruses (EÜ) nr 692/2008 sätestatud uue Euroopa sõidutsükli kohaselt tehtud mõõtmistega (4).

| (4) | Vabakäigufunktsioon lahutab sisepõlemismootori jõuülekandest ja hoiab ära mootoriga pidurdamisest tingitud aeglustamise. See võimaldab suurendada sõiduki veerekaugust olukordades, kus ei ole vaja rakendada veojõudu või on kiirust vaja vähendada aeglaselt. Vabakäigufunktsioon peab automaatselt rakenduma peamisel sõidurežiimil, mis mootori käivitamisel valitakse automaatselt. |
| --- | --- |

(4)

Vabakäigufunktsioon lahutab sisepõlemismootori jõuülekandest ja hoiab ära mootoriga pidurdamisest tingitud aeglustamise. See võimaldab suurendada sõiduki veerekaugust olukordades, kus ei ole vaja rakendada veojõudu või on kiirust vaja vähendada aeglaselt. Vabakäigufunktsioon peab automaatselt rakenduma peamisel sõidurežiimil, mis mootori käivitamisel valitakse automaatselt.

| (5) | Taotlus on esitatud kahe vabakäigufunktsiooni kohta: töötava ja mittetöötava mootoriga vabakäigufunktsioon. Töötava mootoriga vabakäigufunktsiooni korral on sisepõlemismootor vabakäiguga liikumise ajal sisse lülitatud ja teatav osa kütusest kulub tühikäigu pöörlemissageduse säilitamiseks. Mittetöötava mootoriga vabakäigufunktsiooni ajal on sisepõlemismootor vabakäiguga liikumise ajal välja lülitatud. |
| --- | --- |

(5)

Taotlus on esitatud kahe vabakäigufunktsiooni kohta: töötava ja mittetöötava mootoriga vabakäigufunktsioon. Töötava mootoriga vabakäigufunktsiooni korral on sisepõlemismootor vabakäiguga liikumise ajal sisse lülitatud ja teatav osa kütusest kulub tühikäigu pöörlemissageduse säilitamiseks. Mittetöötava mootoriga vabakäigufunktsiooni ajal on sisepõlemismootor vabakäiguga liikumise ajal välja lülitatud.

| (6) | Et määrata kindlaks nende tehnoloogiate abil saavutatav CO2 heite võimalik vähenemine, tuleb arvesse võtta kütusekulu, mille põhjustab mootori taaskäivitamine pärast vabakäiguga liikumist (mittetöötava mootoriga vabakäigufunktsiooni korral) ja mootori pöörlemissageduse suurendamine sünkroniseerimisel soovitud väärtuseni (mõlema tehnoloogia korral). |
| --- | --- |

(6)

Et määrata kindlaks nende tehnoloogiate abil saavutatav CO2 heite võimalik vähenemine, tuleb arvesse võtta kütusekulu, mille põhjustab mootori taaskäivitamine pärast vabakäiguga liikumist (mittetöötava mootoriga vabakäigufunktsiooni korral) ja mootori pöörlemissageduse suurendamine sünkroniseerimisel soovitud väärtuseni (mõlema tehnoloogia korral).

| (7) | Uus teave mittetöötava mootoriga vabakäigufunktsiooni potentsiaali kohta vähendada CO2 heidet sai komisjonile kättesaadavaks 2019. aasta jooksul, mis on taotluse esitamisest hulk aega hiljem. Taotlejatelt küsiti lisaandmeid ja need tehti kättesaadavaks 2020. aasta veebruaris. |
| --- | --- |

(7)

Uus teave mittetöötava mootoriga vabakäigufunktsiooni potentsiaali kohta vähendada CO2 heidet sai komisjonile kättesaadavaks 2019. aasta jooksul, mis on taotluse esitamisest hulk aega hiljem. Taotlejatelt küsiti lisaandmeid ja need tehti kättesaadavaks 2020. aasta veebruaris.

| (8) | Mittetöötava mootoriga vabakäigufunktsiooni puhul ei olnud esitatud andmete põhjal CO2 heite vähenemise võimalikku taset võimalik veenvalt kindlaks määrata. |
| --- | --- |

(8)

Mittetöötava mootoriga vabakäigufunktsiooni puhul ei olnud esitatud andmete põhjal CO2 heite vähenemise võimalikku taset võimalik veenvalt kindlaks määrata.

| (9) | Eelkõige ei ole piisavalt tõendatud, et mootori väljalülitamisega saavutatud CO2 heite vähenemine kaalub üles selle CO2 heite, mis lisandub mootori taaskäivitamiseks ja sünkroniseerimise pöörlemissageduse saavutamiseks vajaliku energiakulu tõttu. |
| --- | --- |

(9)

Eelkõige ei ole piisavalt tõendatud, et mootori väljalülitamisega saavutatud CO2 heite vähenemine kaalub üles selle CO2 heite, mis lisandub mootori taaskäivitamiseks ja sünkroniseerimise pöörlemissageduse saavutamiseks vajaliku energiakulu tõttu.

| (10) | Komisjoni rakendusotsustega (EL) 2015/1132, (5) (EL) 2017/1402 (6) ja (EL) 2018/2079 (7) on töötava mootoriga vabakäigufunktsiooni kasutamine sisepõlemismootoriga sõiduautodes uue Euroopa sõidutsükli heitekatse korral ökoinnovatsioonina juba heaks kiidetud. |
| --- | --- |

(10)

Komisjoni rakendusotsustega (EL) 2015/1132, (5) (EL) 2017/1402 (6) ja (EL) 2018/2079 (7) on töötava mootoriga vabakäigufunktsiooni kasutamine sisepõlemismootoriga sõiduautodes uue Euroopa sõidutsükli heitekatse korral ökoinnovatsioonina juba heaks kiidetud.

| (11) | Nendest otsustest saadud kogemuste ja käesolevas taotluses esitatud teabe põhjal on rahuldavalt ja veenvalt tõendatud, et sisepõlemismootoriga sõiduautode töötava mootoriga vabakäigufunktsioon vastab määruse (EL) 2019/631 artikli 11 lõikes 2 nimetatud kriteeriumidele ja rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artikli 9 lõike 1 punktis a täpsustatud kriteeriumidele tingimustele vastavuse kohta. |
| --- | --- |

(11)

Nendest otsustest saadud kogemuste ja käesolevas taotluses esitatud teabe põhjal on rahuldavalt ja veenvalt tõendatud, et sisepõlemismootoriga sõiduautode töötava mootoriga vabakäigufunktsioon vastab määruse (EL) 2019/631 artikli 11 lõikes 2 nimetatud kriteeriumidele ja rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artikli 9 lõike 1 punktis a täpsustatud kriteeriumidele tingimustele vastavuse kohta.

| (12) | Teatavate välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite korral, mille korrigeerimata kütusekulu ja CO2 heite väärtusi võib kasutada ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 101 8. lisa kohaselt, (8) on tõendatud, et kohaldatakse samu tingimusi kui sisepõlemismootoriga sõiduautode korral. Muude välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite korral ei saa neid tingimusi kohaldada, sest taotluses ei ole piisavalt põhjendatud, kuidas tuleb kindlaks määrata CO2 heite vähenemine, mis tuleneb töötava mootoriga vabakäigufunktsiooni kasutamisest sellistes välise laadimiseta hübriidelektrisõidukites. |
| --- | --- |

(12)

Teatavate välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite korral, mille korrigeerimata kütusekulu ja CO2 heite väärtusi võib kasutada ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 101 8. lisa kohaselt, (8) on tõendatud, et kohaldatakse samu tingimusi kui sisepõlemismootoriga sõiduautode korral. Muude välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite korral ei saa neid tingimusi kohaldada, sest taotluses ei ole piisavalt põhjendatud, kuidas tuleb kindlaks määrata CO2 heite vähenemine, mis tuleneb töötava mootoriga vabakäigufunktsiooni kasutamisest sellistes välise laadimiseta hübriidelektrisõidukites.

| (13) | Taotlejate ettepanek töötava mootoriga vabakäigufunktsiooni kasutamisest tuleneva CO2 heite vähenemise kindlaksmääramise katsemetoodika kohta erineb rakendusotsuses (EL) 2018/2079 heakskiidetud metoodikast kontrollsõiduki katsetamise viisi poolest. See metoodika lihtsustab katse käiku ja tagab konservatiivsemad tulemused, mistõttu on otstarbekas lubada kõnealuse tehnoloogiaga saavutatavat CO2 heite vähenemist kindlaks määrata seda metoodikat kasutades. |
| --- | --- |

(13)

Taotlejate ettepanek töötava mootoriga vabakäigufunktsiooni kasutamisest tuleneva CO2 heite vähenemise kindlaksmääramise katsemetoodika kohta erineb rakendusotsuses (EL) 2018/2079 heakskiidetud metoodikast kontrollsõiduki katsetamise viisi poolest. See metoodika lihtsustab katse käiku ja tagab konservatiivsemad tulemused, mistõttu on otstarbekas lubada kõnealuse tehnoloogiaga saavutatavat CO2 heite vähenemist kindlaks määrata seda metoodikat kasutades.

| (14) | Tootja peab tüübikinnitusasutuselt saama taotleda uuendusliku tehnilise lahenduse kasutamisest tuleneva CO2 heite vähenemise sertifitseerimist, kui käesolevas otsuses esitatud tingimused on täidetud. Selleks tagab tootja, et sertifitseerimistaotlusele lisatakse sõltumatu ja sertifitseeritud asutuse kontrolliaruanne, mis kinnitab, et kõnealune uuenduslik tehniline lahendus vastab käesolevas otsuses esitatud tingimustele ning heite vähenemine on kindlaks tehtud käesolevas otsuses nimetatud katsemetoodika kohaselt. |
| --- | --- |

(14)

Tootja peab tüübikinnitusasutuselt saama taotleda uuendusliku tehnilise lahenduse kasutamisest tuleneva CO2 heite vähenemise sertifitseerimist, kui käesolevas otsuses esitatud tingimused on täidetud. Selleks tagab tootja, et sertifitseerimistaotlusele lisatakse sõltumatu ja sertifitseeritud asutuse kontrolliaruanne, mis kinnitab, et kõnealune uuenduslik tehniline lahendus vastab käesolevas otsuses esitatud tingimustele ning heite vähenemine on kindlaks tehtud käesolevas otsuses nimetatud katsemetoodika kohaselt.

| (15) | Tüübikinnitusasutuse ülesanne on põhjalikult kontrollida, kas käesolevas otsuses esitatud tingimused uuendusliku tehnilise lahenduse kasutamisest tuleneva CO2 heite vähenemise sertifitseerimiseks on täidetud. Vastutav tüübikinnitusasutus tagab, et kõik sertifitseerimisel arvesse võetud asjaolud registreeritakse katsearuandes, mida hoitakse koos kontrolliaruandega, nii et selle teabe saab taotluse korral komisjonile esitada. |
| --- | --- |

(15)

Tüübikinnitusasutuse ülesanne on põhjalikult kontrollida, kas käesolevas otsuses esitatud tingimused uuendusliku tehnilise lahenduse kasutamisest tuleneva CO2 heite vähenemise sertifitseerimiseks on täidetud. Vastutav tüübikinnitusasutus tagab, et kõik sertifitseerimisel arvesse võetud asjaolud registreeritakse katsearuandes, mida hoitakse koos kontrolliaruandega, nii et selle teabe saab taotluse korral komisjonile esitada.

| (16) | Selleks et määrata ökoinnovatsiooni üldkood, mida kasutatakse komisjoni rakendusmääruse (EL) 2020/683 (9) I, III, VI ja VIII lisa kohastes tüübikinnitusdokumentides, tuleb uuenduslikule tehnilisele lahendusele anda individuaalne kood. |
| --- | --- |

(16)

Selleks et määrata ökoinnovatsiooni üldkood, mida kasutatakse komisjoni rakendusmääruse (EL) 2020/683 (9) I, III, VI ja VIII lisa kohastes tüübikinnitusdokumentides, tuleb uuenduslikule tehnilisele lahendusele anda individuaalne kood.

| (17) | Alates 2021. aastast kontrollitakse seda, kas tootja järgib määrusega (EL) 2019/631 kehtestatud eriheite sihttasemeid, komisjoni määruses (EL) 2017/1151 (10) sätestatud kergsõidukite ülemaailmse ühtlustatud katsemenetluse kohaselt määratud CO2 heite alusel. Uuendusliku tehnilise lahenduse abil saavutatud CO2 heite sertifitseeritud vähenemist on tootjal käesolevale otsusele viidates keskmise CO2 eriheite arvutamisel seetõttu lubatud arvesse võtta ainult 2020. kalendriaastal. |
| --- | --- |

(17)

Alates 2021. aastast kontrollitakse seda, kas tootja järgib määrusega (EL) 2019/631 kehtestatud eriheite sihttasemeid, komisjoni määruses (EL) 2017/1151 (10) sätestatud kergsõidukite ülemaailmse ühtlustatud katsemenetluse kohaselt määratud CO2 heite alusel. Uuendusliku tehnilise lahenduse abil saavutatud CO2 heite sertifitseeritud vähenemist on tootjal käesolevale otsusele viidates keskmise CO2 eriheite arvutamisel seetõttu lubatud arvesse võtta ainult 2020. kalendriaastal.

| (18) | Võttes arvesse kergsõidukite ülemaailmse ühtlustatud katsemenetluse muudatust, on asjakohane alates 1. jaanuarist 2021 tunnistada kehtetuks käesolev otsus ja järgmised rakendusotsused, mis käsitlevad uue Euroopa sõidutsükli alusel kohaldatavaid tingimusi, see tähendab komisjoni rakendusotsused 2013/128/EL, (11) 2013/341/EL, (12) 2013/451/EL, (13) 2013/529/EL, (14) 2014/128/EL, (15) 2014/465/EL, (16) 2014/806/EL, (17) (EL) 2015/158, (18) (EL) 2015/206, (19) (EL) 2015/279, (20) (EL) 2015/295, (21) (EL) 2015/1132, (EL) 2015/2280, (22) (EL) 2016/160, (23) (EL) 2016/265, (24) (EL) 2016/588, (25) (EL) 2016/362, (26) (EL) 2016/587, (27) (EL) 2016/1721, (28) (EL) 2016/1926, (29) (EL) 2017/785, (30) (EL) 2017/1402, (EL) 2018/1876, (31) (EL) 2018/2079, (EL) 2019/313, (32) (EL) 2019/314, (33) (EL) 2020/728, (34) (EL) 2020/1102, (35) (EL) 2020/1222 (36). |
| --- | --- |

(18)

Võttes arvesse kergsõidukite ülemaailmse ühtlustatud katsemenetluse muudatust, on asjakohane alates 1. jaanuarist 2021 tunnistada kehtetuks käesolev otsus ja järgmised rakendusotsused, mis käsitlevad uue Euroopa sõidutsükli alusel kohaldatavaid tingimusi, see tähendab komisjoni rakendusotsused 2013/128/EL, (11) 2013/341/EL, (12) 2013/451/EL, (13) 2013/529/EL, (14) 2014/128/EL, (15) 2014/465/EL, (16) 2014/806/EL, (17) (EL) 2015/158, (18) (EL) 2015/206, (19) (EL) 2015/279, (20) (EL) 2015/295, (21) (EL) 2015/1132, (EL) 2015/2280, (22) (EL) 2016/160, (23) (EL) 2016/265, (24) (EL) 2016/588, (25) (EL) 2016/362, (26) (EL) 2016/587, (27) (EL) 2016/1721, (28) (EL) 2016/1926, (29) (EL) 2017/785, (30) (EL) 2017/1402, (EL) 2018/1876, (31) (EL) 2018/2079, (EL) 2019/313, (32) (EL) 2019/314, (33) (EL) 2020/728, (34) (EL) 2020/1102, (35) (EL) 2020/1222 (36).

| (19) | Võttes arvesse, et käesoleva otsuse kohaldamise aeg on piiratud, on otstarbekas tagada, et see jõustuks võimalikult kiiresti ja mitte hiljem kui seitse päeva pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, |
| --- | --- |

(19)

Võttes arvesse, et käesoleva otsuse kohaldamise aeg on piiratud, on otstarbekas tagada, et see jõustuks võimalikult kiiresti ja mitte hiljem kui seitse päeva pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Uuenduslik tehniline lahendus

Töötava mootoriga vabakäigufunktsioon kiidetakse uuendusliku tehnilise lahendusena heaks määruse (EL) 2019/631 artikli 11 tähenduses, tingimusel et on täidetud järgmised tingimused:

| a) | töötava mootoriga vabakäigufunktsioon on kasutusel sisepõlemismootoriga M1-kategooria sõiduautos või välise laadimiseta M1-kategooria hübriidelektrisõidukis, mille korrigeerimata kütusekulu ja CO2 heite väärtusi võib kasutada ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 101 8. lisa kohaselt, ja tingimusel et jõuseadme konfiguratsioon on kas P0 või P1, kus P0 tähendab, et elektrimootor on ühendatud mootori ülekanderihmaga, ja P1 tähendab, et elektrimootor on ühendatud mootori väntvõlliga; |
| --- | --- |

a)

töötava mootoriga vabakäigufunktsioon on kasutusel sisepõlemismootoriga M1-kategooria sõiduautos või välise laadimiseta M1-kategooria hübriidelektrisõidukis, mille korrigeerimata kütusekulu ja CO2 heite väärtusi võib kasutada ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 101 8. lisa kohaselt, ja tingimusel et jõuseadme konfiguratsioon on kas P0 või P1, kus P0 tähendab, et elektrimootor on ühendatud mootori ülekanderihmaga, ja P1 tähendab, et elektrimootor on ühendatud mootori väntvõlliga;

1

1

2

| b) | töötava mootoriga vabakäigufunktsiooniga sõiduk on varustatud automaatkäigukastiga või automaatsiduriga käsikäigukastiga; |
| --- | --- |

b)

töötava mootoriga vabakäigufunktsiooniga sõiduk on varustatud automaatkäigukastiga või automaatsiduriga käsikäigukastiga;

| c) | töötava mootoriga vabakäigufunktsioon rakendub automaatselt peamisel sõidurežiimil (see tähendab sõidurežiimi, mis mootori sisselülitamisel alati rakendub, olenemata sellest, millisel töörežiimil oli mootor enne väljalülitamist); |
| --- | --- |

c)

töötava mootoriga vabakäigufunktsioon rakendub automaatselt peamisel sõidurežiimil (see tähendab sõidurežiimi, mis mootori sisselülitamisel alati rakendub, olenemata sellest, millisel töörežiimil oli mootor enne väljalülitamist);

| d) | juht ega väline sekkumine ei saa töötava mootoriga vabakäigufunktsiooni välja lülitada, kui mootor on sõiduki peamisel sõidurežiimil; |
| --- | --- |

d)

juht ega väline sekkumine ei saa töötava mootoriga vabakäigufunktsiooni välja lülitada, kui mootor on sõiduki peamisel sõidurežiimil;

| e) | töötava mootoriga vabakäigufunktsioon ei ole rakendunud, kui sõiduki kiirus on alla 15 km/h. |
| --- | --- |

e)

töötava mootoriga vabakäigufunktsioon ei ole rakendunud, kui sõiduki kiirus on alla 15 km/h.

Artikkel 2

Taotlus CO2 heite vähenemise sertifitseerimiseks

1.   Tootjal on õigus käesolevale otsusele viidates taotleda tüübikinnitusasutuselt artikli 1 kohaselt heakskiidetud tehnoloogia (edaspidi „uuenduslik tehniline lahendus“) kasutamisest tuleneva CO2 heite vähenemise sertifitseerimist.

2.   Tootja tagab, et sertifitseerimistaotlusele on lisatud sõltumatu ja sertifitseeritud asutuse kontrolliaruanne, mis kinnitab, et tehnoloogia vastab artikli 1 nõuetele.

3.   Kui CO2 heite vähenemine on sertifitseeritud vastavalt artiklile 3, siis tagab tootja, et CO2 heite sertifitseeritud vähenemine ja artikli 4 lõikes 1 osutatud ökoinnovatsiooni kood kantakse asjaomase sõiduki vastavustunnistusele.

Artikkel 3

CO2 heite vähenemise sertifitseerimine

1.   Tüübikinnitusasutus tagab, et uuendusliku tehnilise lahenduse kasutamisest tulenev CO2 heite vähenemine on kindlaks määratud lisas esitatud metoodika abil.

2.   Tüübikinnitusasutus kannab lõike 1 kohaselt määratud CO2 heite sertifitseeritud vähenemise ja artikli 4 lõikes 1 osutatud ökoinnovatsiooni koodi asjakohastele tüübikinnitusdokumentidele.

4.   Tüübikinnitusasutus registreerib kõik sertifitseerimisel arvesse võetud asjaolud katsearuandes, hoiab katsearuannet koos artikli 2 lõikes 2 osutatud kontrolliaruandega ning esitab selle teabe taotluse korral komisjonile.

5.   Tüübikinnitusasutus sertifitseerib uuendusliku tehnilise lahenduse kasutamisest tuleneva CO2 heite vähenemise üksnes juhul, kui ta leiab, et tehnoloogia vastab artikli 1 nõuetele ja CO2 heite vähenemine on 1 g CO2/km või suurem, nagu on sätestatud rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artikli 9 lõike 1 punktis a.

Artikkel 4

Ökoinnovatsiooni kood

1.   Käesoleva otsusega heakskiidetud uuenduslikule tehnilisele lahendusele määratakse ökoinnovatsiooni kood nr 36.

2.   Kõnealusele ökoinnovatsiooni koodile osutades registreeritud CO2 heite sertifitseeritud vähenemist võib tootja keskmise CO2 eriheite arvutamisel arvesse võtta ainult 2020. kalendriaastal.

Artikkel 5

Kehtetuks tunnistamine

Alates 1. jaanuarist 2021 tunnistatakse kehtetuks käesolev rakendusotsus ja järgmised rakendusotsused: 2013/128/EL, 2013/341/EL, 2013/451/EL, 2013/529/EL, 2014/128/EL, 2014/465/EL, 2014/806/EL, (EL) 2015/158, (EL) 2015/206, (EL) 2015/279, (EL) 2015/295, (EL) 2015/1132, (EL) 2015/2280, (EL) 2016/160, (EL) 2016/265, (EL) 2016/588, (EL) 2016/362, (EL) 2016/587, (EL) 2016/1721, (EL) 2016/1926, (EL) 2017/785, (EL) 2017/1402, (EL) 2018/1876, (EL) 2018/2079, (EL) 2019/313, (EL) 2019/314, (EL) 2020/728, (EL) 2020/1102, (EL) 2020/1222.

Sellest kuupäevast alates ei saa tootja kõnealustele otsustele viidates keskmise eriheite arvutamisel arvesse võtta CO2 heite sertifitseeritud vähenemist.

2

Artikkel 6

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Brüssel, 25. november 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 111, 25.4.2019, lk 13.

1

(2)  Komisjoni 25. juuli 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 725/2011, millega kehtestatakse sõiduautode vähese CO2-heitega uuenduslike tehniliste lahenduste heakskiitmise ja sertifitseerimise kord vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 194, 26.7.2011, lk 19).

2

2

(3)  https://circabc.europa.eu/sd/a/a19b42c8-8e87-4b24-a78b-9b70760f82a9/July%202018%20Technical%20Guidelines.pdf

3

(4)  Komisjoni 18. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 692/2008, millega rakendatakse ja muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust (ELT L 199, 28.7.2008, lk 1).

4

(5)  Komisjoni 10. juuli 2015. aasta rakendusotsus (EL) 2015/1132, millega kiidetakse heaks Porsche AG vabakäigufunktsioon kui uudne tehniline lahendus sõiduautode CO2-heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 184, 11.7.2015, lk 22).

5

2

(6)  Komisjoni 28. juuli 2017. a. aasta rakendusotsus (EL) 2017/1402, millega kiidetakse heaks BMW AG vabakäigufunktsioon kui uuenduslik tehniline lahendus sõiduautode CO2-heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 199, 29.7.2017, lk 14).

6

2

(7)  Komisjoni 19. detsembri 2018. aasta rakendusotsus (EL) 2018/2079, millega kiidetakse heaks vabakäigufunktsioon kui uuenduslik tehniline lahendus sõiduautode CO2-heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 331, 28.12.2018, lk 225).

7

2

(8)  ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 101 – Ühtsed sätted ainult sisepõlemismootoriga või hübriidelektrijõuallikaga käitatavate sõiduautode tüübikinnituse kohta seoses süsinikdioksiidi heitkoguste ning kütusekulu ja/või elektrienergia kulu ning ühe laadimisega läbitava vahemaa mõõtmisega, ja ainult elektrijõuallikaga käitatavate M1- ja N1-kategooria sõidukite tüübikinnituse kohta seoses elektrienergia kulu ning ühe laadimisega läbitava vahemaa mõõtmisega (ELT L 138, 26.5.2012, lk 1).

8

1

1

(9)  Komisjoni 15. aprilli 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/683, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2018/858 seoses mootorsõidukite ja mootorsõidukite haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse ja turujärelevalve suhtes kohaldatavate haldusnõuetega (ELT L 163, 26.5.2020, lk 1).

9

(10)  Komisjoni 1. juuni 2017. aasta määrus (EL) 2017/1151, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite heitmetega (Euro 5 ja Euro 6) ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust, ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ ning komisjoni määrust (EÜ) nr 692/2008 ja komisjoni määrust (EL) nr 1230/2012 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 692/2008 (ELT L 175, 7.7.2017, lk 1).

10

(11)  Komisjoni 13. märtsi 2013. aasta rakendusotsus 2013/128/EL, millega lubatakse teatavates M1-kategooria sõidukite valgusfunktsioonides kasutada valgusdioode kui uuenduslikku tehnikat sõiduautode CO2-heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 70, 14.3.2013, lk 7).

11

2

(12)  Komisjoni 27. juuni 2013. aasta rakendusotsus 2013/341/EL, millega lubatakse kasutada tehnoloogial Valeo Efficient Generation põhinevat vahelduvvoolugeneraatorit kui uuenduslikku tehnikat sõiduautode CO2-heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 179, 29.6.2013, lk 98).

12

2

(13)  Komisjoni 10. septembri 2013. aasta rakendusotsus 2013/451/EL, millega kiidetakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 heaks Daimleri mootoriruumi kapselsüsteem kui uuenduslik tehnoloogia uute sõiduautode CO2-heite vähendamiseks (ELT L 242, 11.9.2013, lk 12).

13

2

(14)  Komisjoni 25. oktoobri 2013. aasta rakendusotsus 2013/529/EL, millega lubatakse kasutada Boschi süsteemi aku laetuse taseme navigatsioonipõhiseks ettevalmistamiseks hübriidsõidukites kui uuenduslikku tehnoloogiat sõiduautode CO2-heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 284, 26.10.2013, lk 36).

14

2

(15)  Komisjoni 10. märtsi 2014. aasta rakendusotsus 2014/128/EL, millega lubatakse kasutada valgusdioodidega lähitulemoodulit „E-light“ kui uuenduslikku tehnoloogiat sõiduautode CO2-heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 70, 11.3.2014, lk 30).

15

2

(16)  Komisjoni 16. juuli 2014. aasta rakendusotsus 2014/465/EL, millega kiidetakse heaks DENSO tõhus vahelduvvoolugeneraator kui uuenduslik tehnoloogia sõiduautode CO2-heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 ning muudetakse komisjoni rakendusotsust 2013/341/EL (ELT L 210, 17.7.2014, lk 17).

16

2

(17)  Komisjoni 18. novembri 2014. aasta rakendusotsus 2014/806/EL, millega kiidetakse heaks katusele paigaldatav akut laadiv Webasto päikesepaneel kui uuenduslik tehnoloogiline lahendus sõiduautode CO2-heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 332, 19.11.2014, lk 34).

17

2

(18)  Komisjoni 30. jaanuari 2015. aasta rakendusotsus (EL) 2015/158, millega lubatakse kasutada kahte Robert Bosch GmbH uudse tehnilise lahendusega suure kasuteguriga generaatorit sõiduautode CO2-heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 26, 31.1.2015, lk 31).

18

2

(19)  Komisjoni 9. veebruari 2015. aasta rakendusotsus (EL) 2015/206, millega lubatakse kasutada Daimler AG tõhusaid valgusdiood-välisvalgusteid kui uudset tehnilist lahendust sõiduautode CO2-heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 33, 10.2.2015, lk 52).

19

2

(20)  Komisjoni 19. veebruari 2015. aasta rakendusotsus (EL) 2015/279, millega kiidetakse heaks katusele paigaldatav akut laadiv Asola päikesepaneel kui uuenduslik tehniline lahendus sõiduautode CO2-heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 47, 20.2.2015, lk 26).

20

2

(21)  Komisjoni 24. veebruari 2015. aasta rakendusotsus (EL) 2015/295, millega lubatakse kasutada MELCO GXi tõhusat vahelduvvoolugeneraatorit kui uuenduslikku tehnoloogiat sõiduautode CO2-heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 53, 25.2.2015, lk 11).

21

2

(22)  Komisjoni 7. detsembri 2015. aasta rakendusotsus (EL) 2015/2280, millega lubatakse kasutada DENSO tõhusat vahelduvvoolugeneraatorit kui uudset tehnilist lahendust sõiduautode CO2-heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 322, 8.12.2015, lk 64).

22

2

(23)  Komisjoni 5. veebruari 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/160, millega lubatakse kasutada Toyota Motor Europe’i tõhusaid valgusdiood-välisvalgusteid kui uudset tehnilist lahendust sõiduautode CO2-heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 31, 6.2.2016, lk 70).

23

2

(24)  Komisjoni 25. veebruari 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/265, millega lubatakse kasutada MELCO mootor-generaatorit kui uudset tehnilist lahendust sõiduautode CO2-heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 50, 26.2.2016, lk 30).

24

2

(25)  Komisjoni 14. aprilli 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/588, millega kiidetakse heaks suure kasuteguriga 12-voldistes vahelduvvoolugeneraatorites kasutatav tehnoloogia kui uuenduslik tehnoloogia sõiduautode CO2-heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 101, 16.4.2016, lk 25).

25

2

(26)  Komisjoni 11. märtsi 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/362, millega kiidetakse heaks MAHLE Behr GmbH & Co. KG entalpiamahuti kui uuenduslik tehnoloogia sõiduautode CO2-heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 67, 12.3.2016, lk 59).

26

2

(27)  Komisjoni 14. aprilli 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/587, millega kiidetakse heaks sõidukite tõhusate valgusdiood-välisvalgustite kasutamine uuendusliku tehnoloogiana sõiduautode CO2-heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 101, 16.4.2016, lk 17).

27

2

(28)  Komisjoni 26. septembri 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/1721, millega lubatakse kasutada Toyota tõhusaid valgusdiood-välisvalgusteid sõidukivälise laadimiseta hübriidelektrisõidukites kui uudset tehnilist lahendust sõiduautode süsinikdioksiidiheite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 259, 27.9.2016, lk 71).

28

(29)  Komisjoni 3. novembri 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/1926, millega kiidetakse heaks akut laadiv fotogalvaaniline katus kui uudne tehniline lahendus sõiduautode CO2-heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 297, 4.11.2016, lk 18).

29

2

(30)  Komisjoni 5. mai 2017. aasta rakendusotsus (EL) 2017/785, millega kiidetakse heaks tavapärase sisepõlemismootori jõul liikuvates sõiduautodes kasutamiseks ette nähtud suure kasuteguriga 12 V mootor-generaatorid kui uudne tehniline lahendus sõiduautode CO2-heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 118, 6.5.2017, lk 20).

30

2

(31)  Komisjoni 29. novembri 2018. aasta rakendusotsus (EL) 2018/1876, millega kiidetakse heaks tavapärase sisepõlemismootori jõul liikuvates väikestes tarbesõidukites kasutamiseks ette nähtud suure kasuteguriga 12-voldiste vahelduvvoolugeneraatorite tehnoloogia kui uudne tehniline lahendus väikeste tarbesõidukite CO2-heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 510/2011 (ELT L 306, 30.11.2018, lk 53).

31

2

(32)  Komisjoni 21. veebruari 2019. aasta rakendusotsus (EL) 2019/313, millega kiidetakse heaks tavapärase sisepõlemismootori jõul liikuvates väikestes tarbesõidukites ja teatavates hübriidjõul liikuvates väikestes tarbesõidukites kasutamiseks ette nähtud SEG Automotive Germany GmbH suure kasuteguriga 48 V mootoris-generaatoris (BRM) ja sellega ühendatud 48 V/12 V alalispingemuunduris kasutatav tehniline lahendus kui uuenduslik tehniline lahendus väikeste tarbesõidukite CO2-heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 510/2011 (ELT L 51, 22.2.2019, lk 31).

32

2

(33)  Komisjoni 21. veebruari 2019. aasta rakendusotsus (EL) 2019/314, millega kiidetakse heaks tavapärase sisepõlemismootori jõul liikuvates sõiduautodes ja teatavates hübriidjõul liikuvates sõiduautodes kasutamiseks ette nähtud SEG Automotive Germany GmbH suure kasuteguriga 48 V mootoris-generaatoris (BRM) ja sellega ühendatud 48 V/12 V alalispingemuunduris kasutatav tehniline lahendus kui uuenduslik tehniline lahendus väikeste tarbesõidukite CO2-heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 51, 22.2.2019, lk 42).

33

2

(34)  Komisjoni 29. mai 2020. aasta rakendusotsus (EL) 2020/728, millega kiidetakse heaks teatavates sõiduautodes ja väikestes tarbesõidukites kasutamiseks ette nähtud 12-voldiste mootor-generaatorite suure kasuteguriga generaatorifunktsioon kui innovatiivne tehnoloogialahendus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2019/631 (ELT L 170, 2.6.2020, lk 21).

34

(35)  Komisjoni 24. juuli 2020. aasta rakendusotsus (EL) 2020/1102, millega kiidetakse heaks tavapärase sisepõlemismootoriga sõiduautodes ja teatavates hübriidajamiga elektrilistes sõiduautodes ning väikestes tarbesõidukites kasutamiseks ette nähtud 48 V/12 V alalispingemuunduriga ühendatud 48-voldises suure kasuteguriga mootoris-generaatoris rakendatav tehnoloogialahendus kui innovatiivne tehnoloogialahendus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2019/631 ja uuele Euroopa sõidutsüklile (ELT L 241, 27.7.2020, lk 38.)

35

(36)  Komisjoni 24. augusti 2020. aasta rakendusotsus (EL) 2020/1222, millega kiidetakse heaks tõhusad valgusdiood-välisvalgustid kui innovatiivsed tehnoloogialahendused sisepõlemismootoriga väikeste tarbesõidukite CO2-heite vähendamiseks uue Euroopa sõidutsükli tingimustele tuginedes vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2019/631 (ELT L 279, 27.8.2020, lk 5).

36

2

---

LISA

METOODIKA CO2 HEITE VÄHENEMISE KINDLAKSMÄÄRAMISEKS VABAKÄIGUFUNKTSIOONI KASUTAMISE KORRAL TÖÖTAVA MOOTORIGA SISEPÕLEMISMOOTORIGA SÕIDUKITES JA TEATAVATES VÄLISE LAADIMISETA HÜBRIIDELEKTRISÕIDUKITES

1.   TÄHISED, ÜHIKUD JA PARAMEETRID

Ladina tähed

| CO2 | — süsinikdioksiid |
| --- | --- |
| | — CO2 heite vähenemine [g CO2/km] |
| idle_corr | — tühikäigu kütusekulu parandustegur |
| BMC | — kontrollsõiduki CO2 heide vabakäigule vastaval liikumisel (muudetud katsetingimustes) [g CO2/km] |
| | — kontrollsõiduki CO2 heide i-ndal vabakäigule vastaval liikumisel (muudetud katsetingimustes) [g CO2/km] |
| | — kontrollsõiduki CO2 heide ühtlase kiiruse k (st 32, 35, 50, 70, 120 km/h) korral i-ndal ühtlase kiirusega liikumisel [g CO2/km] |
| | — kontrollsõiduki CO2 heide i-ndal sundtühikäiguetapil (muudetud katsetingimustes) [g CO2/km] |
| | — kontrollsõiduki CO2 heide i-ndal sundtühikäiguetapil (aku balansi tõttu muudetud katsetingimustes) [g CO2/km] |
| | — i-ndal sundtühikäiguga liikumisel läbitud teepikkus [km] |
| | — i-ndal vabakäiguga liikumisel läbitud teepikkus [km] |
| ECE | — linnasõidu osatsükkel (uue Euroopa sõidutsükli (NEDC) osa) |
| EMC | — ökoinnovatiivse sõiduki CO2 heide muudetud katsetingimustes [g CO2/km] |
| | — CO2 heide i-ndal tühikäiguetapil [g CO2/km] |
| | — CO2 heide mootori sünkroniseerimise ajal i-ndal vabakäiguga liikumisel [g CO2/km] |
| | — mõõdetud kütusekulu ühtlase kiirusega k (st 32, 35, 50, 70, 120 km/h) liikumise etapil [g/s] |
| EUDC | — linnaväline sõidutsükkel (NEDC osa) |
| fstandstill | — tühikäigu kütusekulu mõõdetuna sõiduki paigalseismise ajal [g/s] |
| fuel_dens | — kütuse tihedus [kg/m3] |
| facc | — kütusekulu mootori kiirendamiseks tühikäigu nurkkiiruselt jõuülekande nurkkiirusele [l] |
| | — sõidutakistus mõõdetuna kergsõidukite ülemaailmse ühtlustatud katsemenetluse (WLTP) tingimustes automaat- ja käsikäigukasti neutraalasendi korral [N] (punkt 3.2) |
| | — sõidutakistus sundtühikäigurežiimil mõõdetuna WLTP tingimustes automaatkäigukasti korral [N] (punkt 4.1) |
| | — sõidutakistus sundtühikäigurežiimil hinnatuna NEDC tingimustes [N] (punkt 4.1) |
| | — NEDC-põhine sõidutakistus käigukasti neutraalasendis teisendatuna WLTP tingimustes saadud väärtusest [N] |
| | — sõidutakistus WLTP tingimustes, kui rakendatud on käsikäigukasti käik x [N] |
| Ieng | — mootori inertsimoment (mootorikohane) [kgm2] |
| | — primaaraku mõõdetud võimsus i-ndal sundtühikäiguga liikumisel [W] |
| | — sekundaaraku mõõdetud võimsus i-ndal sundtühikäiguga liikumisel [W] |
| RDCRW | — tegelikes sõidutingimustes vabakäiguga läbitud suhteline teepikkus, määratud vabakäiguga läbitud teepikkuse ja kogu teepikkuse jagatisena [%] |
| RCDmNEDC | — muudetud katsetingimustes vabakäiguga läbitud suhteline teepikkus, määratud vabakäiguga läbitud teepikkuse ja kogu muudetud NEDC tingimustes läbitud teepikkuse jagatisena [%] |
| UF | — vabakäigufunktsiooni kasutustegur, mis on määratud valemiga |
| | — CO2 heite vähenemise mõõtemääramatus [g CO2/km] |
| | — ökoinnovatiivse sõiduki CO2 heite aritmeetilise keskmise standardhälve muudetud katsetingimustes [g CO2/km] |
| SUF | — kasutusteguri aritmeetilise keskmise standardhälve |
| | — mootori takistusaeg i-ndal sundtühikäiguga liikumisel [h] |
| | — i-nda vabakäigul liikumise kestus [s] |
| | — ühtlase kiirusega liikumise etapi minimaalne kestus pärast kiirendamist või vabakäigul aeglustamist [s] |
| | — minimaalne aeg paigalseisuni või ühtlase kiiruse etapini pärast iga vabakäigul aeglustamist [s] |
| | — mootori hõõrdemoment (mootorikohane) [Nm] |
| vmin | — minimaalne vabakäigukiirus [km/h] |
| vmax | — maksimaalne vabakäigukiirus [km/h] |
| | — ühtlane sõidukiirus k (st 32, 35, 50, 70, 120 km/h) i-ndal ühtlase kiirusega liikumisel [km/h] |

CO2

— süsinikdioksiid

Image 1

— CO2 heite vähenemine [g CO2/km]

idle_corr

— tühikäigu kütusekulu parandustegur

BMC

— kontrollsõiduki CO2 heide vabakäigule vastaval liikumisel (muudetud katsetingimustes) [g CO2/km]

Image 2

— kontrollsõiduki CO2 heide i-ndal vabakäigule vastaval liikumisel (muudetud katsetingimustes) [g CO2/km]

Image 3

— kontrollsõiduki CO2 heide ühtlase kiiruse k (st 32, 35, 50, 70, 120 km/h) korral i-ndal ühtlase kiirusega liikumisel [g CO2/km]

Image 4

— kontrollsõiduki CO2 heide i-ndal sundtühikäiguetapil (muudetud katsetingimustes) [g CO2/km]

Image 5

— kontrollsõiduki CO2 heide i-ndal sundtühikäiguetapil (aku balansi tõttu muudetud katsetingimustes) [g CO2/km]

Image 6

— i-ndal sundtühikäiguga liikumisel läbitud teepikkus [km]

Image 7

— i-ndal vabakäiguga liikumisel läbitud teepikkus [km]

ECE

— linnasõidu osatsükkel (uue Euroopa sõidutsükli (NEDC) osa)

EMC

— ökoinnovatiivse sõiduki CO2 heide muudetud katsetingimustes [g CO2/km]

Image 8

— CO2 heide i-ndal tühikäiguetapil [g CO2/km]

Image 9

— CO2 heide mootori sünkroniseerimise ajal i-ndal vabakäiguga liikumisel [g CO2/km]

Image 10

— mõõdetud kütusekulu ühtlase kiirusega k (st 32, 35, 50, 70, 120 km/h) liikumise etapil [g/s]

EUDC

— linnaväline sõidutsükkel (NEDC osa)

fstandstill

— tühikäigu kütusekulu mõõdetuna sõiduki paigalseismise ajal [g/s]

fuel_dens

— kütuse tihedus [kg/m3]

facc

— kütusekulu mootori kiirendamiseks tühikäigu nurkkiiruselt jõuülekande nurkkiirusele [l]

Image 11

— sõidutakistus mõõdetuna kergsõidukite ülemaailmse ühtlustatud katsemenetluse (WLTP) tingimustes automaat- ja käsikäigukasti neutraalasendi korral [N] (punkt 3.2)

Image 12

— sõidutakistus sundtühikäigurežiimil mõõdetuna WLTP tingimustes automaatkäigukasti korral [N] (punkt 4.1)

Image 13

— sõidutakistus sundtühikäigurežiimil hinnatuna NEDC tingimustes [N] (punkt 4.1)

Image 14

— NEDC-põhine sõidutakistus käigukasti neutraalasendis teisendatuna WLTP tingimustes saadud väärtusest [N]

Image 15

— sõidutakistus WLTP tingimustes, kui rakendatud on käsikäigukasti käik x [N]

Ieng

— mootori inertsimoment (mootorikohane) [kgm2]

Image 16

— primaaraku mõõdetud võimsus i-ndal sundtühikäiguga liikumisel [W]

Image 17

— sekundaaraku mõõdetud võimsus i-ndal sundtühikäiguga liikumisel [W]

RDCRW

— tegelikes sõidutingimustes vabakäiguga läbitud suhteline teepikkus, määratud vabakäiguga läbitud teepikkuse ja kogu teepikkuse jagatisena [%]

RCDmNEDC

— muudetud katsetingimustes vabakäiguga läbitud suhteline teepikkus, määratud vabakäiguga läbitud teepikkuse ja kogu muudetud NEDC tingimustes läbitud teepikkuse jagatisena [%]

UF

Image 18

Image 19

— CO2 heite vähenemise mõõtemääramatus [g CO2/km]

Image 20

— ökoinnovatiivse sõiduki CO2 heite aritmeetilise keskmise standardhälve muudetud katsetingimustes [g CO2/km]

SUF

— kasutusteguri aritmeetilise keskmise standardhälve

Image 21

— mootori takistusaeg i-ndal sundtühikäiguga liikumisel [h]

Image 22

— i-nda vabakäigul liikumise kestus [s]

Image 23

— ühtlase kiirusega liikumise etapi minimaalne kestus pärast kiirendamist või vabakäigul aeglustamist [s]

Image 24

— minimaalne aeg paigalseisuni või ühtlase kiiruse etapini pärast iga vabakäigul aeglustamist [s]

Image 25

— mootori hõõrdemoment (mootorikohane) [Nm]

vmin

— minimaalne vabakäigukiirus [km/h]

vmax

— maksimaalne vabakäigukiirus [km/h]

Image 26

— ühtlane sõidukiirus k (st 32, 35, 50, 70, 120 km/h) i-ndal ühtlase kiirusega liikumisel [km/h]

Kreeka tähed

| ηDCDC | — alalispingemuunduri kasutegur, väärtuseks võetakse 0,92 |
| --- | --- |
| ηbat_discharge | — aku tühjenemise kasutegur, väärtuseks võetakse 0,94 |
| ηalternator | — vahelduvvoolugeneraatori kasutegur, väärtuseks võetakse 0,67 |
| ΔRESdrag | — käigukasti neutraalasendi korral sõidutakistuse erinevus sundtühikäigurežiimil ja WLTP tingimustes mõõdetuna [N] |
| | — sõidutakistuse määramise veojõustendi WLTP-kohastest seadetest tingitud võimsuse erinevus i-ndal ühtlase kiirusega liikumisel [W] |
| | — sõiduki sõidutakistuse erinevus WLTP ja NEDC korral i-ndal ühtlase kiirusega liikumisel [N] |
| Δtacc | — aeg, mis kulub mootori kiirendamiseks tühikäigu nurkkiiruselt sünkroniseerimise nurkkiirusele [s] |
| Δγacc | — pöördenurga erinevus [rad] |
| Δωacc | — mootori nurkkiiruse muutus (tühikäigu nurkkiiruselt ωidle sünkroniseerimise nurkkiirusele ωsync)[rad/s] |

ηDCDC

— alalispingemuunduri kasutegur, väärtuseks võetakse 0,92

ηbat_discharge

— aku tühjenemise kasutegur, väärtuseks võetakse 0,94

ηalternator

— vahelduvvoolugeneraatori kasutegur, väärtuseks võetakse 0,67

ΔRESdrag

— käigukasti neutraalasendi korral sõidutakistuse erinevus sundtühikäigurežiimil ja WLTP tingimustes mõõdetuna [N]

Image 27

— sõidutakistuse määramise veojõustendi WLTP-kohastest seadetest tingitud võimsuse erinevus i-ndal ühtlase kiirusega liikumisel [W]

Image 28

— sõiduki sõidutakistuse erinevus WLTP ja NEDC korral i-ndal ühtlase kiirusega liikumisel [N]

Δtacc

— aeg, mis kulub mootori kiirendamiseks tühikäigu nurkkiiruselt sünkroniseerimise nurkkiirusele [s]

Δγacc

— pöördenurga erinevus [rad]

Δωacc

— mootori nurkkiiruse muutus (tühikäigu nurkkiiruselt ωidle sünkroniseerimise nurkkiirusele ωsync)[rad/s]

2.   KATSESÕIDUKID

Katsesõidukid peavad vastama järgmistele nõuetele.

| a) | Ökoinnovatiivne sõiduk – sõiduk, millel on uuenduslik tehniline lahendus, mis on rakendatud vaikimisi või peamisel sõidurežiimil. Peamiseks nimetatakse sõidurežiimi, mis sõiduki käivitamisel alati rakendub, olenemata sõidurežiimist, mis oli valitud, kui sõiduk viimati välja lülitati. Peamise sõidurežiimi korral ei tohi juht töötava mootoriga vabakäigufunktsiooni välja lülitada. |
| --- | --- |

a)

Ökoinnovatiivne sõiduk – sõiduk, millel on uuenduslik tehniline lahendus, mis on rakendatud vaikimisi või peamisel sõidurežiimil. Peamiseks nimetatakse sõidurežiimi, mis sõiduki käivitamisel alati rakendub, olenemata sõidurežiimist, mis oli valitud, kui sõiduk viimati välja lülitati. Peamise sõidurežiimi korral ei tohi juht töötava mootoriga vabakäigufunktsiooni välja lülitada.

| b) | Kontrollsõiduk – sõiduk, mis on ökoinnovatiivse sõidukiga identne kõigis aspektides peale uuendusliku tehnilise lahenduse, mis ei ole paigaldatud või siis on vaikimisi või peamisel sõidurežiimil välja lülitatud. Katsetatava kontrollsõiduki võib lugeda ökoinnovatiivseks sõidukiks, kui enne aeglustamist pidurdatakse lühidalt, et vältida vabakäiguga liikumist, mille tavaliselt põhjustab ökoinnovatiivse sõiduki vabakäigufunktsioon. Selle funktsiooni rakendumist saab tõkestada piduripedaali vajutamisega enne aeglustamist. Pidurdamine tõkestab ajutiselt vabakäigufunktsiooni rakendumise kuni sõiduprotsessi jätkamiseni. |
| --- | --- |

b)

Kontrollsõiduk – sõiduk, mis on ökoinnovatiivse sõidukiga identne kõigis aspektides peale uuendusliku tehnilise lahenduse, mis ei ole paigaldatud või siis on vaikimisi või peamisel sõidurežiimil välja lülitatud. Katsetatava kontrollsõiduki võib lugeda ökoinnovatiivseks sõidukiks, kui enne aeglustamist pidurdatakse lühidalt, et vältida vabakäiguga liikumist, mille tavaliselt põhjustab ökoinnovatiivse sõiduki vabakäigufunktsioon. Selle funktsiooni rakendumist saab tõkestada piduripedaali vajutamisega enne aeglustamist. Pidurdamine tõkestab ajutiselt vabakäigufunktsiooni rakendumise kuni sõiduprotsessi jätkamiseni.

3.   MUUDETUD KATSETINGIMUSTE MÄÄRAMINE

Muudetud katsetingimuste määramise etapid on järgmised:

| 1. | sõidutakistuse määramine; |
| --- | --- |

1.

sõidutakistuse määramine;

| 2. | töötava mootoriga vabakäigurežiimi vabakäigukõvera määramine; |
| --- | --- |

2.

töötava mootoriga vabakäigurežiimi vabakäigukõvera määramine;

| 3. | muudetud NEDC (mNEDC) kiirusprofiili koostamine; |
| --- | --- |

3.

muudetud NEDC (mNEDC) kiirusprofiili koostamine;

| 4. | vabakäigule vastav kontrollsõiduki liikumine. |
| --- | --- |

4.

vabakäigule vastav kontrollsõiduki liikumine.

3.1.   Sõidutakistuse määramine

Kontrollsõiduki ja ökoinnovatiivse sõiduki sõidutakistused määratakse kindlaks määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 4. all-lisas sätestatud menetluse kohaselt ning teisendatakse kõrgeima ja madalaima näitajaga sõiduki NEDC-põhiseks sõidutakistuseks komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/1153 I lisa punkti 2.3.8 kohaselt (1).

3.2.   Töötava mootoriga vabakäigurežiimi vabakäigukõvera määramine

Töötava mootoriga vabakäigurežiimi korral peab käigukast vabakäigukõvera määramiseks olema neutraalasendis. See on kindlaks määratud tüübikinnitusmenetlusega määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 4. all-lisas. NEDC-põhiseks vabakäigukõveraks korrigeerimisel tuleb järgida rakendusmääruse (EL) 2017/1153 I lisa punkti 2.3.8.

3.3.   Muudetud NEDC (mNEDC) kiirusprofiili koostamine

Muudetud NEDC kiirusprofiil koostatakse järgmiselt:

| a) | katseseeria koosneb nelja osatsükliga linnasõidutsüklist ja ühest linnavälisest sõidutsüklist; |
| --- | --- |

a)

katseseeria koosneb nelja osatsükliga linnasõidutsüklist ja ühest linnavälisest sõidutsüklist;

| b) | kõik kiirendusprofiilid on identsed NEDC kiirusprofiiliga; |
| --- | --- |

b)

kõik kiirendusprofiilid on identsed NEDC kiirusprofiiliga;

| c) | kõik ühtlase kiiruse tasemed on identsed NEDC kiirusprofiiliga; |
| --- | --- |

c)

kõik ühtlase kiiruse tasemed on identsed NEDC kiirusprofiiliga;

| d) | kiiruse ja aja lubatud hälbed peavad olema kooskõlas ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskirja nr 101 7. lisa punktiga 1.4; |
| --- | --- |

d)

kiiruse ja aja lubatud hälbed peavad olema kooskõlas ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskirja nr 101 7. lisa punktiga 1.4;

| e) | kõrvalekalle NEDC profiilist peab olema võimalikult väike ja üldteepikkus peab jääma NEDC jaoks määratud hälbe piiresse; |
| --- | --- |

e)

kõrvalekalle NEDC profiilist peab olema võimalikult väike ja üldteepikkus peab jääma NEDC jaoks määratud hälbe piiresse;

| f) | läbitud teepikkus peab mNEDC profiili iga aeglustusetapi lõpus olema sama kui läbitud teepikkus NEDC profiili iga aeglustusetapi lõpus; |
| --- | --- |

f)

läbitud teepikkus peab mNEDC profiili iga aeglustusetapi lõpus olema sama kui läbitud teepikkus NEDC profiili iga aeglustusetapi lõpus;

| g) | vabakäiguetapil on sisepõlemismootor jõuülekandest lahutatud ja sõiduki kiiruskõvera aktiivne korrigeerimine ei ole lubatud; |
| --- | --- |

g)

vabakäiguetapil on sisepõlemismootor jõuülekandest lahutatud ja sõiduki kiiruskõvera aktiivne korrigeerimine ei ole lubatud;

| h) | vabakäigukiiruse alampiir vmin. Vabakäigufunktsioon tuleb vabakäigukiiruse alampiiril (15 km/h) piduri rakendamisega välja lülitada; |
| --- | --- |

h)

vabakäigukiiruse alampiir vmin. Vabakäigufunktsioon tuleb vabakäigukiiruse alampiiril (15 km/h) piduri rakendamisega välja lülitada;

| i) | tehniliselt põhjendatud juhul ja kokkuleppel tüübikinnitusasutusega võib tootja valida kiiruseks vmin suurema kiiruse kui 15 km/h; |
| --- | --- |

i)

tehniliselt põhjendatud juhul ja kokkuleppel tüübikinnitusasutusega võib tootja valida kiiruseks vmin suurema kiiruse kui 15 km/h;

| j) | minimaalne peatumisaeg. Minimaalne aeg peatumiseni või ühtlase kiirusega liikumise etapini pärast iga vabakäigul aeglustamist on kaks sekundit; |
| --- | --- |

j)

minimaalne peatumisaeg. Minimaalne aeg peatumiseni või ühtlase kiirusega liikumise etapini pärast iga vabakäigul aeglustamist on kaks sekundit;

| k) | ühtlase kiirusega liikumise etapi minimaalne kestus. Ühtlase kiirusega liikumise etapi minimaalne kestus pärast kiirendamist või vabakäigul aeglustamist on kaks sekundit. Tehnilistel põhjustel on seda väärtust lubatud suurendada (see tuleb registreerida katsearuandes); |
| --- | --- |

k)

ühtlase kiirusega liikumise etapi minimaalne kestus. Ühtlase kiirusega liikumise etapi minimaalne kestus pärast kiirendamist või vabakäigul aeglustamist on kaks sekundit. Tehnilistel põhjustel on seda väärtust lubatud suurendada (see tuleb registreerida katsearuandes);

| l) | vabakäigurežiimi on võimalik rakendada, kui kiirus on katsetsükli maksimaalsest kiirusest (120 km/h) väiksem. |
| --- | --- |

l)

vabakäigurežiimi on võimalik rakendada, kui kiirus on katsetsükli maksimaalsest kiirusest (120 km/h) väiksem.

3.3.1.   Käsikäigukastiga sõidukite käiguvahetusprofiili koostamine

Käsikäigukastiga sõidukite korral kohandatakse ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskirja nr 83 4a. lisas esitatud käiguvahetustabeleid 1 ja 2 järgmiselt.

| 1. | Sõiduki kiirendamisel tehakse käiguvahetuse valik nii, nagu on NEDC jaoks ette nähtud. |
| --- | --- |

1.

Sõiduki kiirendamisel tehakse käiguvahetuse valik nii, nagu on NEDC jaoks ette nähtud.

| 2. | Muudetud NEDC korral erineb käikude allavahetuse ajastus NEDC käiguvahetusest, et vältida käigu allavahetust vabakäiguetapil (näiteks teha käiguvahetus enne aeglustusetappi). |
| --- | --- |

2.

Muudetud NEDC korral erineb käikude allavahetuse ajastus NEDC käiguvahetusest, et vältida käigu allavahetust vabakäiguetapil (näiteks teha käiguvahetus enne aeglustusetappi).

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskirja nr 83 4a. lisa tabelites 1 ja 2 kirjeldatud NEDC linnasõidu osatsükli ja linnavälise sõidutsükli osa eelmääratud käiguvahetushetki muudetakse allpool esitatud tabelite 1 ja 2 kohaselt.

Tabel 1

| Tegevus | Etapp | Kiirendus (m/s2) | Kiirus (km/h) | Igakordne kestus | Kumulatiivne aeg (s) | Kasutatav käik |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tegevus (s) | Etapp (s) |
| Tühikäik | 1 | 0 | 0 | 11 | 11 | 11 | 6s PM+5sK1 (1) |
| Kiirendamine | 2 | 1,04 | 0-15 | 4 | 4 | 15 | 1 |
| Ühtlane kiirus | 3 | 0 | 15 | 9 | 8 | 23 | 1 |
| Aeglustamine | 4 | – 0,69 | 15-10 | 2 | 5 | 25 | 1 |
| Aeglustamine lahutatud siduriga | | – 0,92 | 10-0 | 3 | | 28 | K1 (1) |
| Tühikäik | 5 | 0 | 0 | 21 | 21 | 49 | 16s PM+5sK (1) |
| Kiirendamine | 6 | 0,83 | 0-15 | 5 | 12 | 54 | 1 |
| Käiguvahetus | | | 15 | 2 | | 56 | |
| Kiirendamine | 0,94 | 15-32 | 5 | 61 | 2 |
| Ühtlane kiirus | 7 | 0 | 32 | tconst1 | tconst1 | 61+tconst1 | 2 |
| Aeglustamine | 8 | vabakäik | [32-dv1] | Δtcd1 | Δtcd1 + 8 -Δt1 + 3 | 61+tconst1+Δtcd1 | 2 |
| Aeglustamine | | – 0,75 | [32-dv1]-10 | 8-Δt1 | | 69+tconst1+Δtcd1-Δt1 | 2 |
| Aeglustamine lahutatud siduriga | | – 0,92 | 10-0 | 3 | 72+tconst1+Δtcd1-Δt1 | K 2 (1) |
| Tühikäik | 9 | 0 | 0 | 21-Δt1 | | 117 | 16s-Δt1PM+5sK1 (1) |
| Kiirendamine | 10 | 0,83 | 0-15 | 5 | 26 | 122 | 1 |
| Käiguvahetus | | | 15 | 2 | | 124 | |
| Kiirendamine | 0,62 | 15-35 | 9 | 133 | 2 |
| Käiguvahetus | | 35 | 2 | 135 | |
| Kiirendamine | 0,52 | 35-50 | 8 | 143 | 3 |
| Ühtlane kiirus | 11 | 0 | 50 | tconst2 | tconst2 | tconst2 | 3 |
| Aeglustamine | | vabakäik | [50- dv2] | Δtcd2 | Δtcd2 | tconst2+Δtcd2 | 3 |
| Aeglustamine | 12 | – 0,52 | [50- dv2]-35 | 8-Δt2 | 8-Δt2 | tconst2+Δtcd2 + 8-Δt2 | 3 |
| Ühtlane kiirus | 13 | 0 | 35 | tconst3 | tconst3 | tconst2+Δtcd2 + 8-Δt2+tconst3 | 3 |
| Käiguvahetus | 14 | | 35 | 2 | 12+Δtcd3-Δt3 | tconst2+Δtcd2 + 10-Δt2+tconst3 | |
| Aeglustamine | | vabakäik | [35- dv3] | Δtcd3 | | tconst2+Δtcd2 + 10-Δt2+tconst3+Δtcd3 | 2 |
| Aeglustamine | – 0,99 | [35- dv3]-10 | 7-Δt3 | tconst2+Δtcd2 + 17-Δt2+tconst3+Δtcd3-Δt3 | 2 |
| Aeglustamine lahutatud siduriga | – 0,92 | 10-0 | 3 | tconst2+Δtcd2 + 20-Δt2+tconst3+Δtcd3-Δt3 | K2 (1) |
| Tühikäik | 15 | 0 | 0 | 7-Δt3 | 7-Δt3 | tconst2+Δtcd2 + 27-Δt2+tconst3+Δtcd3-2*Δt3 | 7s-Δt3PM (1) |

Tegevus

Etapp

Kiirendus (m/s2)

Kiirus (km/h)

Igakordne kestus

Kumulatiivne aeg (s)

Kasutatav käik

Tegevus (s)

Etapp (s)

Tühikäik

1

0

0

11

11

11

6s PM+5sK1 (1)

Kiirendamine

2

1,04

0-15

4

4

15

1

Ühtlane kiirus

3

0

15

9

8

23

1

Aeglustamine

4

– 0,69

15-10

2

5

25

1

Aeglustamine lahutatud siduriga

– 0,92

10-0

3

28

K1 (1)

Tühikäik

5

0

0

21

21

49

16s PM+5sK (1)

Kiirendamine

6

0,83

0-15

5

12

54

1

Käiguvahetus

15

2

56

Kiirendamine

0,94

15-32

5

61

2

Ühtlane kiirus

7

0

32

tconst1

tconst1

61+tconst1

2

Aeglustamine

8

vabakäik

[32-dv1]

Δtcd1

Δtcd1 + 8 -Δt1 + 3

61+tconst1+Δtcd1

2

Aeglustamine

– 0,75

[32-dv1]-10

8-Δt1

69+tconst1+Δtcd1-Δt1

2

Aeglustamine lahutatud siduriga

– 0,92

10-0

3

72+tconst1+Δtcd1-Δt1

K 2 (1)

Tühikäik

9

0

0

21-Δt1

117

16s-Δt1PM+5sK1 (1)

Kiirendamine

10

0,83

0-15

5

26

122

1

Käiguvahetus

15

2

124

Kiirendamine

0,62

15-35

9

133

2

Käiguvahetus

35

2

135

Kiirendamine

0,52

35-50

8

143

3

Ühtlane kiirus

11

0

50

tconst2

tconst2

tconst2

3

Aeglustamine

vabakäik

[50- dv2]

Δtcd2

Δtcd2

tconst2+Δtcd2

3

Aeglustamine

12

– 0,52

[50- dv2]-35

8-Δt2

8-Δt2

tconst2+Δtcd2 + 8-Δt2

3

Ühtlane kiirus

13

0

35

tconst3

tconst3

tconst2+Δtcd2 + 8-Δt2+tconst3

3

Käiguvahetus

14

35

2

12+Δtcd3-Δt3

tconst2+Δtcd2 + 10-Δt2+tconst3

Aeglustamine

vabakäik

[35- dv3]

Δtcd3

tconst2+Δtcd2 + 10-Δt2+tconst3+Δtcd3

2

Aeglustamine

– 0,99

[35- dv3]-10

7-Δt3

tconst2+Δtcd2 + 17-Δt2+tconst3+Δtcd3-Δt3

2

Aeglustamine lahutatud siduriga

– 0,92

10-0

3

tconst2+Δtcd2 + 20-Δt2+tconst3+Δtcd3-Δt3

K2 (1)

Tühikäik

15

0

0

7-Δt3

7-Δt3

tconst2+Δtcd2 + 27-Δt2+tconst3+Δtcd3-2*Δt3

7s-Δt3PM (1)

Tabel 2

| Tegevuse number | Tegevus | Etapp | Kiirendus (m/s2) | Kiirus (km/h) | Igakordne kestus | Kumulatiivne aeg (s) | Kasutatav käik |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tegevus (s) | Etapp (s) |
| 1 | Tühikäik | 1 | 0 | 0 | 20 | 20 | | K1
   (2) |
| 2 | Kiirendamine | 2 | 0,83 | 0-15 | 5 | 41 | | 1 |
| 3 | Käiguvahetus | | 15 | 2 | | – |
| 4 | Kiirendamine | 0,62 | 15-35 | 9 | | 2 |
| 5 | Käiguvahetus | | 35 | 2 | | – |
| 6 | Kiirendamine | 0,52 | 35-50 | 8 | | 3 |
| 7 | Käiguvahetus | | 50 | 2 | | – |
| 8 | Kiirendamine | 0,43 | 50-70 | 13 | | 4 |
| 9 | Ühtlane kiirus | 3 | 0 | 70 | tconst4 | tconst4 | | 5 |
| 9’ | Aeglustamine | 3’ | vabakäik | 70-dv4
   (*2) | Δtcd4 | Δtcd4 | | 5 |
| 10 | Aeglustamine | 4 | vabakäik, (*1)-0,69 | dv4
   (*2)-50 | 8-Δtcd4 | 8-Δtcd4 | | 4 |
| 11 | Ühtlane kiirus | 5 | 0 | 50 | 69 | 69 | | 4 |
| 12 | Kiirendamine | 6 | 0,43 | 50-70 | 13 | 13 | | 4 |
| 13 | Ühtlane kiirus | 7 | 0 | 70 | 50 | 50 | | 5 |
| 14 | Kiirendamine | 8 | 0,24 | 70-100 | 35 | 35 | | 5 |
| 15 | Ühtlane kiirus (3) | 9 | 0 | 100 | 30 | 30 | | 5 (3) |
| 16 | Kiirendamine (3) | 10 | 0,28 | 100-120 | 20 | 20 | | 5 (3) |
| 17 | Ühtlane kiirus (3) | 11 | 0 | 120 | tconst5 | tconst5 | | 5 (3) |
| 17’ | Aeglustamine (3) | | vabakäik | [120- dv5] | Δtcd5 | Δtcd5 | | 5 (3) |
| 18–lõpp | Kui dv5 ≥ 80 | |
| Aeglustamine (3) | 12 | – 0,69 | [120-dv5]-80 | 16-Δt5 | 34-Δt5 | | 5 (3) |
| Aeglustamine (3) | | – 1,04 | 80-50 | 8 | | | 5 (3) |
| Aeglustamine lahutatud siduriga | 1,39 | 50-0 | 10 | | K5
   (2) |
| Tühikäik | 13 | 0 | 0 | 20-Δt5 | 20-Δt5 | | PM (2) |
| Kui 50 < dv5 < 80 | |
| Aeglustamine (3) | | – 1,04 | [120-dv5]-50 | 8-Δt5 | 18-Δt5 | | 5 (3) |
| Aeglustamine lahutatud siduriga | 1,39 | 50–0 | 10 | | | K5
   (2) |
| Tühikäik | 13 | 0 | 0 | 20-Δt5 | 20-Δt5 | | PM (2) |
| Kui dv5 ≤ 50 | | | | | | | |
| Aeglustamine lahutatud siduriga | | 1,39 | [120-dv5] | 10-Δt5 | 10-Δt5 | | K5
   (2) |
| Tühikäik | 13 | 0 | 0 | 20-Δt5 | 20-Δt5 | | PM (2) |

Tegevuse number

Tegevus

Etapp

Kiirendus (m/s2)

Kiirus (km/h)

Igakordne kestus

Kumulatiivne aeg (s)

Kasutatav käik

Tegevus (s)

Etapp (s)

1

Tühikäik

1

0

0

20

20

K1
   (2)

2

Kiirendamine

2

0,83

0-15

5

41

1

3

Käiguvahetus

15

2

–

4

Kiirendamine

0,62

15-35

9

2

5

Käiguvahetus

35

2

–

6

Kiirendamine

0,52

35-50

8

3

7

Käiguvahetus

50

2

–

8

Kiirendamine

0,43

50-70

13

4

9

Ühtlane kiirus

3

0

70

tconst4

tconst4

5

9’

Aeglustamine

3’

vabakäik

70-dv4
   (*2)

Δtcd4

Δtcd4

5

10

Aeglustamine

4

vabakäik, (*1)-0,69

dv4
   (*2)-50

8-Δtcd4

8-Δtcd4

4

11

Ühtlane kiirus

5

0

50

69

69

4

12

Kiirendamine

6

0,43

50-70

13

13

4

13

Ühtlane kiirus

7

0

70

50

50

5

14

Kiirendamine

8

0,24

70-100

35

35

5

15

Ühtlane kiirus (3)

9

0

100

30

30

5 (3)

16

Kiirendamine (3)

10

0,28

100-120

20

20

5 (3)

17

Ühtlane kiirus (3)

11

0

120

tconst5

tconst5

5 (3)

17’

Aeglustamine (3)

vabakäik

[120- dv5]

Δtcd5

Δtcd5

5 (3)

18–lõpp

Kui dv5 ≥ 80

Aeglustamine (3)

12

– 0,69

[120-dv5]-80

16-Δt5

34-Δt5

5 (3)

Aeglustamine (3)

– 1,04

80-50

8

5 (3)

Aeglustamine lahutatud siduriga

1,39

50-0

10

K5
   (2)

Tühikäik

13

0

0

20-Δt5

20-Δt5

PM (2)

Kui 50 < dv5 < 80

Aeglustamine (3)

– 1,04

[120-dv5]-50

8-Δt5

18-Δt5

5 (3)

Aeglustamine lahutatud siduriga

1,39

50–0

10

K5
   (2)

Tühikäik

13

0

0

20-Δt5

20-Δt5

PM (2)

Kui dv5 ≤ 50

Aeglustamine lahutatud siduriga

1,39

[120-dv5]

10-Δt5

10-Δt5

K5
   (2)

Tühikäik

13

0

0

20-Δt5

20-Δt5

PM (2)

Tabelis 1 ja 2 esitatud mõistete määratlused on esitatud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskirjas nr 83.

Käsikäigukastiga sõiduki korral katkestatakse vabakäiguga liikumine, kui kiiruselt 70 km/h kiirusele 50 km/h aeglustamise ajal tuleb teha käiguvahetus 5. käigult 4. käigule. Käiguvahetus katkestab vabakäiguga liikumise ja sõiduk peab kuni 50 km/h kiiruse saavutamiseni järgima sama eelmääratud aeglustamist kui NEDC korral. Sel juhul võetakse vabakäigufunktsiooni rakendamisest tuleneva CO2 heite vähenemise arvutamisel arvesse ainult katkestamisele eelnevat vabakäiguetappi.

3.4.   Vabakäigule vastav kontrollsõiduki liikumine

Määrata tuleb ökoinnovatiivse sõiduki igale mNEDCs selgitatud vabakäiguga liikumisele vastav kontrollsõiduki liikumine. Liikumine peab koosnema ühtlase kiirusega liikumise etapist ja sellele järgnevast pidurdamiseta aeglustusetapist, kus mootor on sundtühikäigurežiimil (st mootori pöörded tulenevad sõiduki liikumisest, gaasipedaal on vabastatud ja kütuse sissepritset ei toimu). Järgida tuleb ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskirjas nr 83 esitatud vabakäiguga liikumise teepikkusi ja hälbeid. Nende liikumiste ajal peab automaatkäigukast olema jõuülekandega ühendatud. Käsikäigukasti korral peab olema rakendatud käik, mis vastab punktis 3.3.1 näidatud kiirusele.

Image 29

  Joonis 1 Ökoinnovatiivse sõiduki vabakäiguga liikumine (sinine joon) ja vabakäigule vastav kontrollsõiduki liikumine (punane joon)

Punkti 3.3 alapunktide a kuni l täitmiseks tuleb sama teepikkus läbida NEDC ja mNEDC kohaselt. Kontrollsõidukiga sundtühikäigul läbitav teepikkus on ökoinnovatiivse sõidukiga vabakäigul läbitavast teepikkusest lühem, sest kontrollsõiduki aeglustusmäär on suurem. Selle erinevuse tõttu lisatakse kontrollsõidukiga läbitavale teepikkusele ühtlase kiirusega liikumise etapid, mis tuleb läbida samal kiirusel, kui on kontrollsõiduki kiirus vabakäiguga liikumise alguses enne mootori sundtühikäiguetappi. Kui vabakäiguga liikumise lõppkiirus ei ole null, siis tuleb läbida kaks täiendavat teepikkust (Δs): üks algkiirusel ja teine lõppkiirusel.

Vabakäiguga liikumise algusele
  Image 30
  eelneva ja vabakäiguga liikumise lõpule
  Image 31
  järgneva ühtlase kiirusega liikumise kestuse määramiseks kasutatakse järgmist lineaarsete valemite süsteemi (valem 1).

Valem 1

kus:

| Δs | ühtlase kiirusega liikumise täiendav teepikkus, mille kontrollsõiduk võrreldes ökoinnovatiivse sõidukiga läbib [m]; |
| --- | --- |
| Δt | ühtlase kiirusega liikumise täiendava teepikkuse läbimise aeg, mis kontrollsõidukil võrreldes ökoinnovatiivse sõidukiga kulub [s]; |
| scoast | teepikkus, mille ökoinnovatiivne sõiduk läbib vabakäiguga [m]; |
| sdrag | teepikkus, mille kontrollsõiduk läbib sundtühikäiguga [m]; |
| vstart | kiirus liikumise alguses (vabakäigu või sundtühikäiguga) [m/s]; |
| vend | kiirus liikumise lõpus (vabakäigu või sundtühikäiguga) [m/s]; |
| | sundtühikäiguga liikumise alguse ajahetk [s]; |
| | sundtühikäiguga liikumise lõpu ajahetk [s]; |
| tcoast | vabakäiguga liikumise kestus [s]; |
| tdrag | sundtühikäiguga liikumise kestus [s]. |

Δs

ühtlase kiirusega liikumise täiendav teepikkus, mille kontrollsõiduk võrreldes ökoinnovatiivse sõidukiga läbib [m];

Δt

ühtlase kiirusega liikumise täiendava teepikkuse läbimise aeg, mis kontrollsõidukil võrreldes ökoinnovatiivse sõidukiga kulub [s];

scoast

teepikkus, mille ökoinnovatiivne sõiduk läbib vabakäiguga [m];

sdrag

teepikkus, mille kontrollsõiduk läbib sundtühikäiguga [m];

vstart

kiirus liikumise alguses (vabakäigu või sundtühikäiguga) [m/s];

vend

kiirus liikumise lõpus (vabakäigu või sundtühikäiguga) [m/s];

Image 33

sundtühikäiguga liikumise alguse ajahetk [s];

Image 34

sundtühikäiguga liikumise lõpu ajahetk [s];

tcoast

vabakäiguga liikumise kestus [s];

tdrag

sundtühikäiguga liikumise kestus [s].

4.   TÄIENDAVATE PARAMEETRITE KINDLAKSMÄÄRAMINE

Katsemetoodikas ettenähtud täiendavate parameetrite määramiseks tuleb kohe pärast WLTP-põhist I tüüpi katset teha järgmised katsed.

| — | Kontrollsõiduki sundtühikäigurežiimil vabakäiguga liikumise katse sundtühikäiguetapi sõidutakistuse mõõtmiseks (punkt 4.1). |
| --- | --- |

—

Kontrollsõiduki sundtühikäigurežiimil vabakäiguga liikumise katse sundtühikäiguetapi sõidutakistuse mõõtmiseks (punkt 4.1).

| — | Kontrollsõiduki ühtlase kiirusega liikumise katse ühtlase kiirusega liikumise kütusekulu mõõtmiseks. See on spetsiaalne katsetsükkel, mis koosneb liikumistest ühtlase kiirusega 120, 70, 50, 35 ja 32 km/h (punkt 4.2). |
| --- | --- |

—

Kontrollsõiduki ühtlase kiirusega liikumise katse ühtlase kiirusega liikumise kütusekulu mõõtmiseks. See on spetsiaalne katsetsükkel, mis koosneb liikumistest ühtlase kiirusega 120, 70, 50, 35 ja 32 km/h (punkt 4.2).

| — | Ökoinnovatiivse sõiduki tühikäigukatse tühikäigu kütusekulu mõõtmiseks (punkt 4.3). |
| --- | --- |

—

Ökoinnovatiivse sõiduki tühikäigukatse tühikäigu kütusekulu mõõtmiseks (punkt 4.3).

| — | Mootori sünkroniseerimisenergia kindlaksmääramine (punkt 4.4). |
| --- | --- |

—

Mootori sünkroniseerimisenergia kindlaksmääramine (punkt 4.4).

4.1.   Vabakäiguga liikumine sundtühikäigurežiimil (kontrollsõiduk)

Sundtühikäigurežiimil sõidutakistuse mõõtmiseks tuleb teha vabakäiguga liikumise katse, nii et käigukast on jõuülekandega ühendatud (vt joonis 2). Seda tehakse tüübikinnitusmenetluse käigus hiljemalt 15 minutit pärast WLTP-põhist I tüüpi katset, korrates katset vähemalt kolm korda. Registreerida tuleb vähemalt kolme järjestikuse korra vabakäigukõver.

4.1.1.   Automaatkäigukast

Sõiduk kiirendatakse omal jõul või veojõustendil kiiruseni vähemalt 130 km/h.

Igal vabakäiguga liikumisel mõõdetakse sõidutakistusjõud ning generaatori ja kõigi akude voolutugevus, muutes kiirust maksimaalselt 10 km/h sammuga.

Image 35

  Joonis 2 Kontrollsõiduki vabakäiguga liikumine veojõustendil, käigukast asendis D (vähemalt 3 korda)

Sundtühikäigurežiimi sõidutakistuse teisendamisel WLTP-väärtusest NEDC-väärtuseks tuleb kasutada valemit 2.

Valem 2

Image 37

kus:

| ΔRESdrag | sõidutakistuse erinevus sundtühikäigul ja käigukasti neutraalasendis mõõdetuna WLTP tingimustes [N]; |
| --- | --- |
| | sõidutakistus, mis on mõõdetud punktis 3.2 kirjeldatud viisil [N]; |
| | sõidutakistus sundtühikäigul, mõõdetuna WLTP tingimustes [N]; |
| | NEDC-põhine sõidutakistus, mis on teisendatud rakendusmääruse (EL) 2017/1153 I lisa punkti 2.3.8 kohaselt, nagu on kirjeldatud punktis 3.2 [N]. |

ΔRESdrag

sõidutakistuse erinevus sundtühikäigul ja käigukasti neutraalasendis mõõdetuna WLTP tingimustes [N];

Image 38

sõidutakistus, mis on mõõdetud punktis 3.2 kirjeldatud viisil [N];

Image 39

sõidutakistus sundtühikäigul, mõõdetuna WLTP tingimustes [N];

Image 40

NEDC-põhine sõidutakistus, mis on teisendatud rakendusmääruse (EL) 2017/1153 I lisa punkti 2.3.8 kohaselt, nagu on kirjeldatud punktis 3.2 [N].

4.1.2.   Käsikäigukast

Käsikäigukastiga sõiduki korral tuleb vabakäiguga liikumist korrata sõiduki erinevate kiiruste ja käikudega, läbides katse vähemalt kolm korda iga käigu kohta:

| — | kiirendamine mootoriga kiiruseni vähemalt 130 km/h ja kiiruse hoidmine 5 sekundit, seejärel liikumine vabakäiguga kõrgeimal käigul ja mõõtmine vahemikus 120–60 km/h; |
| --- | --- |

—

kiirendamine mootoriga kiiruseni vähemalt 130 km/h ja kiiruse hoidmine 5 sekundit, seejärel liikumine vabakäiguga kõrgeimal käigul ja mõõtmine vahemikus 120–60 km/h;

| — | kiirendamine mootoriga kiiruseni 90 km/h ja kiiruse hoidmine 5 sekundit, seejärel liikumine vabakäiguga 5. käigul ja mõõtmine vahemikus 70–60 km/h; |
| --- | --- |

—

kiirendamine mootoriga kiiruseni 90 km/h ja kiiruse hoidmine 5 sekundit, seejärel liikumine vabakäiguga 5. käigul ja mõõtmine vahemikus 70–60 km/h;

| — | kiirendamine mootoriga kiiruseni 70 km/h ja kiiruse hoidmine 5 sekundit, seejärel liikumine vabakäiguga 3. käigul ja mõõtmine vahemikus 55–35 km/h; |
| --- | --- |

—

kiirendamine mootoriga kiiruseni 70 km/h ja kiiruse hoidmine 5 sekundit, seejärel liikumine vabakäiguga 3. käigul ja mõõtmine vahemikus 55–35 km/h;

| — | kiirendamine mootoriga kiiruseni 60 km/h ja kiiruse hoidmine 5 sekundit, seejärel liikumine vabakäiguga 2. käigul ja mõõtmine vahemikus 40–15 km/h. |
| --- | --- |

—

kiirendamine mootoriga kiiruseni 60 km/h ja kiiruse hoidmine 5 sekundit, seejärel liikumine vabakäiguga 2. käigul ja mõõtmine vahemikus 40–15 km/h.

Igal vabakäiguga liikumisel mõõdetakse sõidutakistusjõud ning generaatori ja kõigi akude voolutugevus [A], muutes kiirust maksimaalselt 10 km/h sammuga.

Iga käigu x korral tuleb sundtühikäigurežiimi sõidutakistuse teisendamisel WLTP-väärtusest NEDC-väärtuseks kasutada valemit 3.

Valem 3

Image 42

4.1.3.   Aku koormusjaotus sundtühikäigurežiimil

Aku(de) koormusjaotus sundtühikäiguetapil arvutatakse valemiga 4 või 5.

Kui sõiduk on varustatud primaar- ja sekundaarakuga, tuleb kasutada valemit 4.

Valem 4

kus:

| | : | energiatagastus i-ndal sundtühikäiguga liikumisel, on sundtühikäigurežiimil vabakäiguga liikumise katsetel saadud väärtuste aritmeetiline keskmine [Wh]; |
| --- | --- | --- |
| | : | i-nda sundtühikäigul liikumise kestus [h]; |
| | : | primaaraku keskmine mõõdetud võimsus i-ndal sundtühikäiguga liikumisel, on sundtühikäiguga liikumise katse korduste keskmine [W]; |
| | : | sekundaaraku keskmine mõõdetud võimsus i-ndal sundtühikäiguga liikumisel, on sundtühikäiguga liikumise katse korduste keskmine [W]; |
| ηDCDC | : | alalispingemuunduri kasutegur, väärtuseks võetakse 0,92; kui alalispingemuundurit ei ole, võetakse väärtuseks 1. |

Image 44

:

energiatagastus i-ndal sundtühikäiguga liikumisel, on sundtühikäigurežiimil vabakäiguga liikumise katsetel saadud väärtuste aritmeetiline keskmine [Wh];

Image 45

:

i-nda sundtühikäigul liikumise kestus [h];

Image 46

:

primaaraku keskmine mõõdetud võimsus i-ndal sundtühikäiguga liikumisel, on sundtühikäiguga liikumise katse korduste keskmine [W];

Image 47

:

sekundaaraku keskmine mõõdetud võimsus i-ndal sundtühikäiguga liikumisel, on sundtühikäiguga liikumise katse korduste keskmine [W];

ηDCDC

:

alalispingemuunduri kasutegur, väärtuseks võetakse 0,92; kui alalispingemuundurit ei ole, võetakse väärtuseks 1.

Kui sõiduk on varustatud ainult ühe akuga (st 12 V aku), siis tuleb kasutada valemit 5.

Valem 5

Energiatagastus teisendatakse CO2 heiteks valemiga 6.

Valem 6

kus:

| ηbat_discharge | : | aku tühjenemise kasutegur, väärtuseks võetakse 0,94; |
| --- | --- | --- |
| ηalternator | : | vahelduvvoolugeneraatori kasutegur, väärtuseks võetakse 0,67; |
| | : | i-ndal sundtühikäiguga liikumisel läbitud teepikkus [km]; |
| Vpe | : | kütuse erikulu tabeli 3 järgi; |
| CF | : | teisendustegur tabeli 4 järgi. |

ηbat_discharge

:

aku tühjenemise kasutegur, väärtuseks võetakse 0,94;

ηalternator

:

vahelduvvoolugeneraatori kasutegur, väärtuseks võetakse 0,67;

Image 50

:

i-ndal sundtühikäiguga liikumisel läbitud teepikkus [km];

Vpe

:

kütuse erikulu tabeli 3 järgi;

CF

:

teisendustegur tabeli 4 järgi.

Tabel 3

Kütuse erikulu

| Mootoritüüp | Kütuse erikulu (Vpe)
  l/kWh |
| --- | --- |
| Bensiinimootor | 0,264 |
| Turbolaaduriga bensiinimootor | 0,280 |
| Diiselmootor | 0,220 |

Mootoritüüp

Kütuse erikulu (Vpe)

l/kWh

Bensiinimootor

0,264

Turbolaaduriga bensiinimootor

0,280

Diiselmootor

0,220

Tabel 4

Kütuse teisendustegur

| Kütuseliik | Teisendustegur (CF)
  gCO2/l |
| --- | --- |
| Bensiin | 2 330 |
| Diislikütus | 2 640 |

Kütuseliik

Teisendustegur (CF)

gCO2/l

Bensiin

2 330

Diislikütus

2 640

4.2.   Ühtlase kiirusega liikumise katse

Ühtlase kiirusega liikumise etapi kütusekulu mõõdetakse veojõustendil, kasutades määruse (EL) 2017/1151 XXII lisa nõuetele vastavat kütuse- ja/või energiakulu jälgimise pardaseadet.

Kütusekulu mõõtmine põhineb sõiduskeemil, mis hõlmab kõiki NEDC ühtlase kiirusega liikumise etappe kiirusel 32, 35, 50, 70 ja 120 km/h. Et käsikäigukastiga sõiduki korral tagada võrdsed NEDC käiguvahetushetked ja valitud käigud, tuleb ühtlase kiirusega liikumise etapid läbida joonisel 3 esitatud järjestuses.

Image 51

  Joonis 3 Sõiduskeem, mis hõlmab NEDC ühtlase kiirusega liikumise jaoks ettenähtud etappe

Iga ühtlase kiirusega liikumise etapi kestus on 90 sekundit. See jagatakse kolmeks: 20 sekundit kiiruse ja heite stabiliseerumiseks, 60 sekundit kütuse- ja/või energiakulu jälgimise pardaseadmega mõõtmiseks ja 10 sekundit, mille vältel juht valmistub järgmiseks etapiks.

Kiirus- ja kiirendusprofiile on kirjeldatud käesoleva lisa liites.

Ühtlase kiirusega liikumise katse tehakse pärast punkti 4.1 kohast sundtühikäigurežiimil vabakäiguga liikumise katset.

NEDC ühtlase kiirusega liikumise kütusekulu saamiseks tuleb WLTP-põhise tüübikinnitusega veojõustendi seadete (sõiduki sõidutakistus ja mass) kohaselt tehtud mõõtmiste tulemused teisendada NEDC tingimustele vastavaks järgmiselt.

Valem 7

Valem 8

kus:

| | : | CO2 heide ühtlase kiiruse k korral (st 32, 35, 50, 70, 120 km/h) i-ndal ühtlase kiirusega liikumisel [g CO2/km]; |
| --- | --- | --- |
| | : | WLTP kohaselt mõõdetud kütusekulu ühtlase kiirusega k (st 32, 35, 50, 70, 120 km/h) liikumisel, on mõõtmiste aritmeetiline keskmine [g/s]; |
| | : | i-nda ühtlase kiirusega liikumise kestus [s]; |
| | : | i-ndal ühtlase kiirusega liikumisel läbitud teepikkus [km]; |
| fuel_dens | : | kütuse tihedus [kg/m3]; |
| | : | võimsuse erinevus sõidutakistuse määramise veojõustendi WLTP-kohaste seadete tõttu i-ndal ühtlase kiirusega liikumisel [kW]; |
| | : | sõiduki sõidutakistuse erinevus i-ndal ühtlase kiirusega liikumisel, mis on arvutatud sõidutakistuse määramise veojõustendi WLTP- ja NEDC-kohaste seadete alusel, nagu on määratud punktis 4.1 [N]; |
| | : | ühtlane sõidukiirus k (st 32, 35, 50, 70, 120 km/h) i-ndal ühtlase kiirusega liikumisel [km/h]. |

Image 54

:

CO2 heide ühtlase kiiruse k korral (st 32, 35, 50, 70, 120 km/h) i-ndal ühtlase kiirusega liikumisel [g CO2/km];

Image 55

:

WLTP kohaselt mõõdetud kütusekulu ühtlase kiirusega k (st 32, 35, 50, 70, 120 km/h) liikumisel, on mõõtmiste aritmeetiline keskmine [g/s];

Image 56

:

i-nda ühtlase kiirusega liikumise kestus [s];

Image 57

:

i-ndal ühtlase kiirusega liikumisel läbitud teepikkus [km];

fuel_dens

:

kütuse tihedus [kg/m3];

Image 58

:

võimsuse erinevus sõidutakistuse määramise veojõustendi WLTP-kohaste seadete tõttu i-ndal ühtlase kiirusega liikumisel [kW];

Image 59

:

sõiduki sõidutakistuse erinevus i-ndal ühtlase kiirusega liikumisel, mis on arvutatud sõidutakistuse määramise veojõustendi WLTP- ja NEDC-kohaste seadete alusel, nagu on määratud punktis 4.1 [N];

Image 60

:

ühtlane sõidukiirus k (st 32, 35, 50, 70, 120 km/h) i-ndal ühtlase kiirusega liikumisel [km/h].

Mõõta tuleb generaatori ja kõigi akude voolutugevus ning iga 60. mõõteperioodi ajal korrigeerida aku laetuse taset, järgides määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 8. all-lisa 2. liidet.

Igal ühtlase kiirusega k liikumise etapil määratakse kütusekulu järgmiselt.

Valem 9

Valem 10

kus:

| J | : | mõõtepunktide arv (J = 60) igal ühtlase kiirusega k (32, 35, 50, 70 ja 120 km/h) liikumise etapil; |
| --- | --- | --- |
| | : | : j-ndal kütusekulu mõõtmisel saadud väärtus ühtlase kiirusega k (32, 35, 50, 70 ja 120 km/h) liikumise etapil [g/s]; |
| | : | kütusekulu standardhälve ühtlase kiirusega k (32, 35, 50, 70 ja 120 km/h) liikumise etapil. |

J

:

mõõtepunktide arv (J = 60) igal ühtlase kiirusega k (32, 35, 50, 70 ja 120 km/h) liikumise etapil;

Image 63

:

: j-ndal kütusekulu mõõtmisel saadud väärtus ühtlase kiirusega k (32, 35, 50, 70 ja 120 km/h) liikumise etapil [g/s];

Image 64

:

kütusekulu standardhälve ühtlase kiirusega k (32, 35, 50, 70 ja 120 km/h) liikumise etapil.

4.3.   Kütusekulu tühikäigul või tühikäigukatse

Vabakäiguga liikumise ajal on võimalik tühikäigu kütusekulu vahetult mõõta kütuse- ja/või energiakulu jälgimise pardaseadmega, mis vastab määruse (EL) 2017/1151 XXII lisas esitatud nõuetele. Mõõdetud väärtust saab kasutada
  Image 65
  arvutamiseks.

Alternatiivina võib
  Image 66
  arvutada valemiga 12, kasutades järgmist metoodikat.

Tühikäigul mootori kütusekulu mõõtmiseks (g/s) tuleb kasutada kütuse- ja/või energiakulu jälgimise pardaseadet, mis vastab määruse (EL) 2017/1151 XXII lisas esitatud nõuete. Mõõtmine tehakse kohe pärast 1. tüüpi katset (kui mootor on veel soe) järgmistel tingimustel:

| a) | sõiduki liikumiskiirus on null; |
| --- | --- |

a)

sõiduki liikumiskiirus on null;

| b) | käivitamis-seiskamissüsteem on välja lülitatud; |
| --- | --- |

b)

käivitamis-seiskamissüsteem on välja lülitatud;

| c) | aku on laetud balansseeritult. |
| --- | --- |

c)

aku on laetud balansseeritult.

Stabiliseerumiseks lastakse sõidukil kolm minutit töötada tühikäigul. Kütusekulu mõõtmine kestab 2 minutit. Esimese minuti mõõtmistulemust ei arvestata. Sõiduki tühikäigu kütusekulu on teise minuti mõõtmistulemuste keskmine väärtus.

Tootja võib nõuda, et mootori tühikäigu kütusekulu mõõtmist kasutatakse ka muude sama interpolatsioonitüüpkonna sõidukite korral, tingimusel et mootorite tühikäigu pöörlemissagedus on sama. Tootja peab tüübikinnitusasutusele või tehnilisele teenistusele tõendama, et need tingimused on täidetud.

Vabakäigul liikuva ja paigalseisva sõiduki tühikäigu kütusekulu erinevuse korral tuleb rakendada parandustegurit, mis määratakse valemiga 11.

Valem 11

kus:

| | vabakäiguga liikuva sõiduki mootori keskmine pöörlemissagedus tühikäigul valemi 14 järgi [p/min]; |
| --- | --- |
| | paigalseisva sõiduki mootori keskmine pöörlemissagedus tühikäigul valemi 15 järgi [p/min]. |

Image 68

vabakäiguga liikuva sõiduki mootori keskmine pöörlemissagedus tühikäigul valemi 14 järgi [p/min];

Image 69

paigalseisva sõiduki mootori keskmine pöörlemissagedus tühikäigul valemi 15 järgi [p/min].

Mootori keskmine tühikäigu pöörlemissagedus vabakäiguga liikumisel saadakse kiiruselt 130 km/h kiirusele 10 km/h aeglustamise ajal pardadiagnostikaseadme pesa kaudu tehtud 10 km/h sammuga mõõtmiste aritmeetilisest keskmisest.

Alternatiivina võib kasutada vabakäiguga liikuva sõiduki mootori maksimaalse võimaliku pöörlemissageduse ja paigalseisva sõiduki mootori tühikäigu pöörlemissageduse suhet.

Kui tootja tõendab, et vabakäiguga liikumise etapil on mootori tühikäigu pöörlemissageduse suurenemine väiksem kui 5 % paigalseisva sõiduki tühikäigu pöörlemissagedusest, võib idle_corr väärtuseks võtta 1.

Iga etapi korrigeeritud CO2 heide
  Image 70
  [g CO2/km], mis on tuletatud kütusekulust tühikäigul, arvutatakse valemiga 12.

Valem 12

kus:

| | : | CO2 heide i-ndal tühikäiguetapil [gCO2/km]; |
| --- | --- | --- |
| | : | i-nda vabakäigul liikumise kestus [s]; |
| | : | i-ndal vabakäiguga liikumisel läbitud teepikkus [km]; |
| | : | paigalseisva sõiduki keskmine kütusekulu tühikäigul, on 60 mõõtmise aritmeetiline keskmine [g/s]. |

Image 72

:

CO2 heide i-ndal tühikäiguetapil [gCO2/km];

Image 73

:

i-nda vabakäigul liikumise kestus [s];

Image 74

:

i-ndal vabakäiguga liikumisel läbitud teepikkus [km];

Image 75

:

paigalseisva sõiduki keskmine kütusekulu tühikäigul, on 60 mõõtmise aritmeetiline keskmine [g/s].

Vabakäiguga liikumise tühikäigu pöörlemissageduse 10 km/h sammuga tehtud mõõtmiste keskmine väärtus arvutatakse valemiga 13, võttes iga sammu kohta arvesse U mõõtmist täpsusega 1 s.

Valem 13

Seetõttu arvutatakse kõiki 10 km/h samme arvesse võttev vabakäiguga liikumise tühikäigu pöörlemissageduse keskmine väärtus valemiga 14, kus sammude arv on H.

Valem 14

Paigalseisva sõiduki keskmine tühikäigu pöörlemissagedus arvutatakse valemiga 15.

Valem 15

kus:

| stand_speedl | paigalseisva sõiduki mootori tühikäigu pöörlemissagedus i-nda mõõtmise ajal; |
| --- | --- |
| L | mõõtepunktide arv. |

stand_speedl

paigalseisva sõiduki mootori tühikäigu pöörlemissagedus i-nda mõõtmise ajal;

L

mõõtepunktide arv.

4.4.   Mootori sünkroniseerimisenergia kindlaksmääramine

CO2 heide mootori sünkroniseerimise ajal i-ndal vabakäiguga liikumisel
  Image 79
  [g CO2/km] arvutatakse valemiga 16.

Valem 16

kus:

| facc | : | kütusekulu mootori kiirendamiseks tühikäigu nurkkiiruselt sünkroniseerimise nurkkiirusele [l]; |
| --- | --- | --- |
| CF | : | teisendustegur tabeli 4 järgi [g CO2/l]; |
| | : | i-ndal vabakäiguga liikumisel läbitud teepikkus [km]. |

facc

:

kütusekulu mootori kiirendamiseks tühikäigu nurkkiiruselt sünkroniseerimise nurkkiirusele [l];

CF

:

teisendustegur tabeli 4 järgi [g CO2/l];

Image 81

:

i-ndal vabakäiguga liikumisel läbitud teepikkus [km].

Tootja peab tüübikinnitusasutusele või tehnilisele teenistusele esitama mootori sünkroniseerimise kütusekulu väärtuse [l], mis on määratud järgmist metoodikat järgides.

4.4.1.   Mootori tühikäigu nurkkiiruselt sünkroniseerimise nurkkiirusele kiirendamiseks vajaliku kütusekulu arvutamine

Kui vabakäiguga liikumine on lõpetatud, läheb vaja täiendavat energiat (Eacc mootori kiirendamiseks sünkroniseerimise nurkkiirusele.

Sõiduki mootori sünkroniseerimise nurkkiirusele kiirendamiseks vajalik energia Eacc on sõiduki kiirendamiseks ja hõõrdejõu ületamiseks vajalike energiate summa, mis arvutatakse valemiga 17.

Valem 17

Eacc = Eacc,kin + Eacc,fric

kus:

| Eacc,kin | : | sõiduki kiirendamiseks vajalik energia [kJ]; |
| --- | --- | --- |
| Eacc,fric | : | sõiduki hõõrdejõu ületamiseks vajalik energia [kJ]. |

Eacc,kin

:

sõiduki kiirendamiseks vajalik energia [kJ];

Eacc,fric

:

sõiduki hõõrdejõu ületamiseks vajalik energia [kJ].

Need energiad arvutatakse vastavalt valemiga 18 või 19.

Valem 18

kus:

| Ieng | : | mootori inertsimoment (mootorikohane) [kgm2]; |
| --- | --- | --- |
| | : | : mootori nurkkiiruse muutus (tühikäigu nurkkiiruselt ωidlesünkroniseerimise nurkkiirusele ωsync) [rad/s]. |

Ieng

:

mootori inertsimoment (mootorikohane) [kgm2];

Image 83

:

: mootori nurkkiiruse muutus (tühikäigu nurkkiiruselt ωidlesünkroniseerimise nurkkiirusele ωsync) [rad/s].

Valem 19

kus:

| | : | mootori hõõrdemoment (mootorikohane) [Nm]; |
| --- | --- | --- |
| Δγacc | : | pöördenurga erinevus [rad] (määratud valemiga 20). |

Image 85

:

mootori hõõrdemoment (mootorikohane) [Nm];

Δγacc

:

pöördenurga erinevus [rad] (määratud valemiga 20).

Valem 20

Δγacceng = (ωidle + 0,5•Δωacc) • Δtacc

kus Δtacc on määratud valemiga 21.

Valem 21

Δtacc = tsync – tidle

Lõpuks arvutatakse sünkroniseerimise nurkkiiruse saavutamiseks vajalik kütusekogus [l] järgmiselt.

Valem 22

acc = (Eacc,kin + Eacc,fric)•VPe • 3,6

kus:

| Vpe | : | tabelis 3 esitatud kütuse erikulu [l/kWh]. |
| --- | --- | --- |

Vpe

:

tabelis 3 esitatud kütuse erikulu [l/kWh].

5.   ÖKOINNOVATIIVSE SÕIDUKI CO2 HEITE MÄÄRAMINE MUUDETUD KATSETINGIMUSTES (EMC)

Iga vabakäiguga liikumise i korral määratakse ökoinnovatiivse sõiduki CO2 heide
  Image 86
  [g CO2/km] valemiga 23.

Valem 23

kus:

| | : | CO2 heide i-ndal tühikäiguetapil, nagu on näidatud punktis 4.3; |
| --- | --- | --- |
| | : | CO2 heide mootori sünkroniseerimise ajal i-ndal vabakäiguga liikumisel, nagu on näidatud punktis 4.4. |

Image 88

:

CO2 heide i-ndal tühikäiguetapil, nagu on näidatud punktis 4.3;

Image 89

:

CO2 heide mootori sünkroniseerimise ajal i-ndal vabakäiguga liikumisel, nagu on näidatud punktis 4.4.

Ökoinnovatiivse sõiduki kogu CO2 heide vabakäiguga liikumisel muudetud katsetingimustes (EMC) [g CO2/km] tuleb määrata valemiga 24.

Valem 24:

kus:

| I | : | ökoinnovatiivse sõiduki vabakäiguga liikumiste arv kokku ja kontrollsõiduki vabakäigule vastavate liikumiste arv kokku; |
| --- | --- | --- |
| i | : | ökoinnovatiivse sõiduki vabakäiguga liikumine ja kontrollsõiduki liikumine vabakäigule vastavalt i-ndal korral. |

I

:

ökoinnovatiivse sõiduki vabakäiguga liikumiste arv kokku ja kontrollsõiduki vabakäigule vastavate liikumiste arv kokku;

i

:

ökoinnovatiivse sõiduki vabakäiguga liikumine ja kontrollsõiduki liikumine vabakäigule vastavalt i-ndal korral.

6.   KONTROLLSÕIDUKI CO2 HEITE MÄÄRAMINE MUUDETUD KATSETINGIMUSTES (BMC)

Iga punktis 3.4 kirjeldatud vabakäigule vastava liikumise i korral tuleb kontrollsõiduki CO2 heide muudetud katsetingimustes
  Image 91
  [g CO2/km] arvutada valemiga 25.

Valem 25

Kontrollsõiduki kogu CO2 heide muudetud katsetingimustes BMC [g CO2/km] tuleb leida valemiga 26.

Valem 26

kus:

| | kontrollsõiduki CO2 heide (aritmeetiline keskmine) i-ndal sundtühikäiguetapil aku balansi tõttu muudetud katsetingimustes [g CO2/km], nagu on määratud valemiga 6; |
| --- | --- |
| | CO2 heide ühtlase kiiruse k korral (st 32, 35, 50, 70, 120 km/h) i-ndal ühtlase kiirusega liikumisel [g CO2/km], nagu on määratud valemiga 7. |

Image 94

kontrollsõiduki CO2 heide (aritmeetiline keskmine) i-ndal sundtühikäiguetapil aku balansi tõttu muudetud katsetingimustes [g CO2/km], nagu on määratud valemiga 6;

Image 95

CO2 heide ühtlase kiiruse k korral (st 32, 35, 50, 70, 120 km/h) i-ndal ühtlase kiirusega liikumisel [g CO2/km], nagu on määratud valemiga 7.

7.   CO2 HEITE VÄHENEMISE ARVUTAMINE

CO2 heite vähenemine töötava mootoriga vabakäigufunktsiooni korral tuleb leida valemiga 27.

Valem 27

kus:

| | : | CO2 heite vähenemine [g CO2/km]; |
| --- | --- | --- |
| BMC | : | kontrollsõiduki CO2 heide vabakäigule vastaval liikumisel muudetud katsetingimustes [g CO2/km]; |
| EMC | : | ökoinnovatiivse sõiduki CO2 heide vabakäiguga liikumisel muudetud katsetingimustes [g CO2/km]; |
| UFMC | : | vabakäigufunktsiooni kasutusteguri väärtus muudetud katsetingimustes (automaatkäigukastiga sõiduki korral 0,52 ja automaatsiduriga käsikäigukastiga sõiduki korral 0,48). |

Image 97

:

CO2 heite vähenemine [g CO2/km];

BMC

:

kontrollsõiduki CO2 heide vabakäigule vastaval liikumisel muudetud katsetingimustes [g CO2/km];

EMC

:

ökoinnovatiivse sõiduki CO2 heide vabakäiguga liikumisel muudetud katsetingimustes [g CO2/km];

UFMC

:

vabakäigufunktsiooni kasutusteguri väärtus muudetud katsetingimustes (automaatkäigukastiga sõiduki korral 0,52 ja automaatsiduriga käsikäigukastiga sõiduki korral 0,48).

8.   MÕÕTEMÄÄRAMATUSE ARVUTAMINE

CO2 heite vähenemise mõõtemääramatus
  Image 98
  ei tohi ületada 0,5 CO2/km.

CO2 heite vähenemise mõõtemääramatus arvutatakse järgmiselt.

Valem 28

kus:

| | : | kontrollsõiduki CO2 heite aritmeetilise keskmise standardhälve vabakäigule vastava liikumise ajal muudetud katsetingimustes [g CO2/km], on määratud valemiga 29; |
| --- | --- | --- |
| | : | ökoinnovatiivse sõiduki CO2 heite aritmeetilise keskmise standardhälve vabakäiguga liikumisel muudetud katsetingimustes [g CO2/km], on määratud valemitega 30–34; |
| sUF | : | kasutusteguri aritmeetilise keskmise standardhälve, väärtuseks võetakse 0,027. |

Image 100

:

kontrollsõiduki CO2 heite aritmeetilise keskmise standardhälve vabakäigule vastava liikumise ajal muudetud katsetingimustes [g CO2/km], on määratud valemiga 29;

Image 101

:

ökoinnovatiivse sõiduki CO2 heite aritmeetilise keskmise standardhälve vabakäiguga liikumisel muudetud katsetingimustes [g CO2/km], on määratud valemitega 30–34;

sUF

:

kasutusteguri aritmeetilise keskmise standardhälve, väärtuseks võetakse 0,027.

Image 102
  arvutatakse järgmiselt.

Valem 29

kus:

Image 104

ja

Image 105

Image 106
  arvutatakse olenevalt väärtusest fidle järgmiselt.

Kui fidle = fidle_meas:

Valem 30

Kui fidle = fstandstill:

Valem 31

Kui fidle = idle_corr • fstandstill:

Valem 32

kus:

Valem 33

ja

Valem 34

9.   CO2 HEITE VÄHENEMISE SERTIFITSEERIMINE TÜÜBIKINNITUSASUTUSES

Rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artikli 11 kohaselt peab tüübikinnitusasutus sertifitseerima CO2 heite vähenemise iga sõidukimudeli korral, millel on töötava mootoriga vabakäigufunktsioon. Aluseks tuleb võtta CO2 heite väikseim vähenemine, mis on kindlaks määratud vastavalt kõrgeima ja madalaima näitajaga sõiduki kohta selles interpolatsioonitüüpkonnas, millesse sõidukimudel kuulub.

CO2 heite vähenemise kindlaksmääramisel ja selle hindamisel vähenemise miinimummääraga 1 g CO2/km võrreldes võetakse punkti 8 kohaselt määratud CO2 heite vähenemise mõõtemääramatust arvesse, nagu on näidatud punktis 10.

CO2 heite vähenemise mõõtemääramatus arvutatakse interpolatsioonitüüpkonna kõrgeima ja madalaima näitajaga sõiduki kohta. Kui ühel neist sõidukitest ei ole punktis 8 või 10 näidatud kriteeriumid täidetud, siis ei sertifitseeri tüübikinnitusasutus heite vähenemist ühelgi sõidukil selles interpolatsioonitüüpkonnas.

10.   HINDAMINE MIINIMUMMÄÄRA ARVESTADES

Punkti 8 kohaselt arvutatud mõõtemääramatust arvesse võttes peab CO2 heite vähenemine olema suurem rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artikli 9 lõikes 1 sätestatud miinimummäärast 1 g CO2/km.

Valem 35

kus:

| MT | : | miinimummäär (1 g CO2/km); |
| --- | --- | --- |
| | : | CO2 heite vähenemine [g CO2/km]; |
| | : | CO2 heite vähenemise mõõtemääramatus [g CO2/km]. |

MT

:

miinimummäär (1 g CO2/km);

Image 113

:

CO2 heite vähenemine [g CO2/km];

Image 114

:

CO2 heite vähenemise mõõtemääramatus [g CO2/km].

Kui miinimummäära nõue on valemi 35 korral täidetud, siis kohaldatakse rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artikli 11 lõike 2 teist lõiku.

Liide

Ühtlase kiirusega liikumise kütusekulu mõõtmise tsükkel

| Aeg | Kiirus | Kiirendus * | Käik käsikäigukasti korral |
| --- | --- | --- | --- |
| [s] | [km/h] | [m/s2] | [-] |
| 0 | 0,0 | 0,00 | Neutraalasend |
| 1 | 0,0 | 0,00 | Neutraalasend |
| 2 | 0,0 | 0,00 | Neutraalasend |
| 3 | 0,0 | 0,00 | Neutraalasend |
| 4 | 0,0 | 0,00 | Neutraalasend |
| 5 | 0,0 | 0,00 | Neutraalasend |
| 6 | 0,0 | 0,00 | Neutraalasend |
| 7 | 0,0 | 0,00 | Neutraalasend |
| 8 | 0,0 | 0,00 | Neutraalasend |
| 9 | 0,0 | 0,00 | Neutraalasend |
| 10 | 0,0 | 0,00 | Neutraalasend |
| 11 | 0,0 | 0,00 | Neutraalasend |
| 12 | 0,0 | 0,00 | Neutraalasend |
| 13 | 0,0 | 0,00 | Neutraalasend |
| 14 | 0,0 | 0,00 | Sidur |
| 15 | 0,0 | 0,69 | 1 |
| 16 | 2,5 | 0,69 | 1 |
| 17 | 5,0 | 0,69 | 1 |
| 18 | 7,5 | 0,69 | 1 |
| 19 | 9,9 | 0,69 | 1 |
| 20 | 12,4 | 0,69 | 1 |
| 21 | 14,9 | 0,51 | 1 |
| 22 | 16,7 | 0,51 | 2 |
| 23 | 18,6 | 0,51 | 2 |
| 24 | 20,4 | 0,51 | 2 |
| 25 | 22,2 | 0,51 | 2 |
| 26 | 24,1 | 0,51 | 2 |
| 27 | 25,9 | 0,51 | 2 |
| 28 | 27,8 | 0,51 | 2 |
| 29 | 29,6 | 0,51 | 2 |
| 30 | 31,4 | 0,51 | 2 |
| 31 | 33,3 | 0,51 | 2 |
| 32 | 35,1 | 0,42 | 2 |
| 33 | 36,6 | 0,42 | 3 |
| 34 | 38,1 | 0,42 | 3 |
| 35 | 39,6 | 0,42 | 3 |
| 36 | 41,1 | 0,42 | 3 |
| 37 | 42,7 | 0,42 | 3 |
| 38 | 44,2 | 0,42 | 3 |
| 39 | 45,7 | 0,42 | 3 |
| 40 | 47,2 | 0,42 | 3 |
| 41 | 48,7 | 0,42 | 3 |
| 42 | 50,2 | 0,40 | 3 |
| 43 | 51,7 | 0,40 | 4 |
| 44 | 53,1 | 0,40 | 4 |
| 45 | 54,5 | 0,40 | 4 |
| 46 | 56,0 | 0,40 | 4 |
| 47 | 57,4 | 0,40 | 4 |
| 48 | 58,9 | 0,40 | 4 |
| 49 | 60,3 | 0,40 | 4 |
| 50 | 61,7 | 0,40 | 4 |
| 51 | 63,2 | 0,40 | 4 |
| 52 | 64,6 | 0,40 | 4 |
| 53 | 66,1 | 0,40 | 4 |
| 54 | 67,5 | 0,40 | 4 |
| 55 | 68,9 | 0,40 | 4 |
| 56 | 70,4 | 0,24 | 5 |
| 57 | 71,2 | 0,24 | 5 |
| 58 | 72,1 | 0,24 | 5 |
| 59 | 73,0 | 0,24 | 5 |
| 60 | 73,8 | 0,24 | 5 |
| 61 | 74,7 | 0,24 | 5 |
| 62 | 75,6 | 0,24 | 5 |
| 63 | 76,4 | 0,24 | 5 |
| 64 | 77,3 | 0,24 | 5 |
| 65 | 78,2 | 0,24 | 5 |
| 66 | 79,0 | 0,24 | 5 |
| 67 | 79,9 | 0,24 | 5 |
| 68 | 80,7 | 0,24 | 5 |
| 69 | 81,6 | 0,24 | 5 |
| 70 | 82,5 | 0,24 | 5 |
| 71 | 83,3 | 0,24 | 5 |
| 72 | 84,2 | 0,24 | 5 |
| 73 | 85,1 | 0,24 | 5 |
| 74 | 85,9 | 0,24 | 5 |
| 75 | 86,8 | 0,24 | 5 |
| 76 | 87,7 | 0,24 | 5 |
| 77 | 88,5 | 0,24 | 5 |
| 78 | 89,4 | 0,24 | 5 |
| 79 | 90,3 | 0,24 | 5 |
| 80 | 91,1 | 0,24 | 5 |
| 81 | 92,0 | 0,24 | 5 |
| 82 | 92,8 | 0,24 | 5 |
| 83 | 93,7 | 0,24 | 5 |
| 84 | 94,6 | 0,24 | 5 |
| 85 | 95,4 | 0,24 | 5 |
| 86 | 96,3 | 0,24 | 5 |
| 87 | 97,2 | 0,24 | 5 |
| 88 | 98,0 | 0,24 | 5 |
| 89 | 98,9 | 0,24 | 5 |
| 90 | 99,8 | 0,24 | 5 |
| 91 | 100,6 | 0,28 | 5/6 |
| 92 | 101,6 | 0,28 | 5/6 |
| 93 | 102,6 | 0,28 | 5/6 |
| 94 | 103,6 | 0,28 | 5/6 |
| 95 | 104,7 | 0,28 | 5/6 |
| 96 | 105,7 | 0,28 | 5/6 |
| 97 | 106,7 | 0,28 | 5/6 |
| 98 | 107,7 | 0,28 | 5/6 |
| 99 | 108,7 | 0,28 | 5/6 |
| 100 | 109,7 | 0,28 | 5/6 |
| 101 | 110,7 | 0,28 | 5/6 |
| 102 | 111,7 | 0,28 | 5/6 |
| 103 | 112,7 | 0,28 | 5/6 |
| 104 | 113,7 | 0,28 | 5/6 |
| 105 | 114,7 | 0,28 | 5/6 |
| 106 | 115,7 | 0,28 | 5/6 |
| 107 | 116,7 | 0,28 | 5/6 |
| 108 | 117,8 | 0,28 | 5/6 |
| 109 | 118,8 | 0,28 | 5/6 |
| 110 | 119,8 | 0,00 | 5/6 |
| 111 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 112 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 113 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 114 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 115 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 116 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 117 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 118 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 119 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 120 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 121 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 122 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 123 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 124 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 125 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 126 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 127 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 128 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 129 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 130 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 131 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 132 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 133 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 134 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 135 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 136 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 137 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 138 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 139 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 140 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 141 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 142 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 143 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 144 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 145 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 146 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 147 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 148 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 149 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 150 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 151 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 152 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 153 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 154 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 155 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 156 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 157 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 158 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 159 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 160 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 161 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 162 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 163 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 164 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 165 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 166 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 167 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 168 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 169 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 170 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 171 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 172 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 173 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 174 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 175 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 176 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 177 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 178 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 179 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 180 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 181 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 182 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 183 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 184 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 185 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 186 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 187 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 188 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 189 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 190 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 191 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 192 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 193 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 194 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 195 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 196 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 197 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 198 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 199 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 200 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 201 | 120,0 | 0,00 | 5/6 |
| 202 | 120,0 | – 0,69 | 5/6 |
| 203 | 117,5 | – 0,69 | 5/6 |
| 204 | 115,0 | – 0,69 | 5/6 |
| 205 | 112,5 | – 0,69 | 5/6 |
| 206 | 110,1 | – 0,69 | 5/6 |
| 207 | 107,6 | – 0,69 | 5/6 |
| 208 | 105,1 | – 0,69 | 5/6 |
| 209 | 102,6 | – 0,69 | 5/6 |
| 210 | 100,1 | – 0,69 | 5/6 |
| 211 | 97,6 | – 0,69 | 5/6 |
| 212 | 95,2 | – 0,69 | 5/6 |
| 213 | 92,7 | – 0,69 | 5/6 |
| 214 | 90,2 | – 0,69 | 5/6 |
| 215 | 87,7 | – 0,69 | 5/6 |
| 216 | 85,2 | – 0,69 | 5/6 |
| 217 | 82,7 | – 0,69 | 5/6 |
| 218 | 80,3 | – 1,04 | 5/6 |
| 219 | 76,5 | – 1,04 | 5/6 |
| 220 | 72,8 | – 1,04 | 5/6 |
| 221 | 69,0 | – 1,04 | 5/6 |
| 222 | 65,3 | – 1,04 | 5/6 |
| 223 | 61,5 | – 1,04 | 5/6 |
| 224 | 57,8 | – 1,04 | 5/6 |
| 225 | 54,0 | – 1,04 | 5/6 |
| 226 | 50,3 | – 1,39 | Sidur |
| 227 | 45,3 | – 1,39 | Sidur |
| 228 | 40,3 | – 1,39 | Sidur |
| 229 | 35,3 | – 1,39 | Sidur |
| 230 | 30,3 | – 1,39 | Sidur |
| 231 | 25,3 | – 1,39 | Sidur |
| 232 | 20,3 | 0,00 | 2 |
| 233 | 20,0 | 0,00 | 2 |
| 234 | 20,0 | 0,00 | 2 |
| 235 | 20,0 | 0,00 | 2 |
| 236 | 20,0 | 0,00 | 2 |
| 237 | 20,0 | 0,00 | 2 |
| 238 | 20,0 | 0,00 | 2 |
| 239 | 20,0 | 0,00 | 2 |
| 240 | 20,0 | 0,00 | 2 |
| 241 | 20,0 | 0,00 | 2 |
| 242 | 20,0 | 0,00 | 2 |
| 243 | 20,0 | 0,00 | 2 |
| 244 | 20,0 | 0,00 | 2 |
| 245 | 20,0 | 0,00 | 2 |
| 246 | 20,0 | 0,00 | 2 |
| 247 | 20,0 | 0,00 | 2 |
| 248 | 20,0 | 0,00 | 2 |
| 249 | 20,0 | 0,00 | 2 |
| 250 | 20,0 | 0,00 | 2 |
| 251 | 20,0 | 0,79 | 2 |
| 252 | 22,8 | 0,79 | 2 |
| 253 | 25,7 | 0,79 | 2 |
| 254 | 28,5 | 0,79 | 2 |
| 255 | 31,4 | 0,79 | 2 |
| 256 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 257 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 258 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 259 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 260 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 261 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 262 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 263 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 264 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 265 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 266 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 267 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 268 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 269 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 270 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 271 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 272 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 273 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 274 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 275 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 276 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 277 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 278 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 279 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 280 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 281 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 282 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 283 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 284 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 285 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 286 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 287 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 288 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 289 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 290 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 291 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 292 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 293 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 294 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 295 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 296 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 297 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 298 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 299 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 300 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 301 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 302 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 303 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 304 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 305 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 306 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 307 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 308 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 309 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 310 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 311 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 312 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 313 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 314 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 315 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 316 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 317 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 318 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 319 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 320 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 321 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 322 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 323 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 324 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 325 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 326 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 327 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 328 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 329 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 330 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 331 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 332 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 333 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 334 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 335 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 336 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 337 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 338 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 339 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 340 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 341 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 342 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 343 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 344 | 32,0 | 0,00 | 2 |
| 345 | 32,0 | 0,46 | 2 |
| 346 | 33,7 | 0,46 | 2 |
| 347 | 35,3 | 0,46 | 3 |
| 348 | 37,0 | 0,46 | 3 |
| 349 | 38,6 | 0,46 | 3 |
| 350 | 40,3 | 0,46 | 3 |
| 351 | 41,9 | 0,46 | 3 |
| 352 | 43,6 | 0,46 | 3 |
| 353 | 45,2 | 0,46 | 3 |
| 354 | 46,9 | 0,46 | 3 |
| 355 | 48,6 | 0,46 | 3 |
| 356 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 357 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 358 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 359 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 360 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 361 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 362 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 363 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 364 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 365 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 366 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 367 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 368 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 369 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 370 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 371 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 372 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 373 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 374 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 375 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 376 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 377 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 378 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 379 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 380 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 381 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 382 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 383 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 384 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 385 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 386 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 387 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 388 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 389 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 390 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 391 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 392 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 393 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 394 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 395 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 396 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 397 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 398 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 399 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 400 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 401 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 402 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 403 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 404 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 405 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 406 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 407 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 408 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 409 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 410 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 411 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 412 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 413 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 414 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 415 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 416 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 417 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 418 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 419 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 420 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 421 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 422 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 423 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 424 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 425 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 426 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 427 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 428 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 429 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 430 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 431 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 432 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 433 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 434 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 435 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 436 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 437 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 438 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 439 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 440 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 441 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 442 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 443 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 444 | 50,0 | 0,00 | 3 |
| 445 | 50,0 | – 0,52 | 3 |
| 446 | 48,1 | – 0,52 | 3 |
| 447 | 46,3 | – 0,52 | 3 |
| 448 | 44,4 | – 0,52 | 3 |
| 449 | 42,5 | – 0,52 | 3 |
| 450 | 40,6 | – 0,52 | 3 |
| 451 | 38,8 | – 0,52 | 3 |
| 452 | 36,9 | – 0,52 | 3 |
| 453 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 454 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 455 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 456 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 457 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 458 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 459 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 460 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 461 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 462 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 463 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 464 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 465 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 466 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 467 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 468 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 469 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 470 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 471 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 472 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 473 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 474 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 475 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 476 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 477 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 478 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 479 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 480 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 481 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 482 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 483 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 484 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 485 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 486 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 487 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 488 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 489 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 490 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 491 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 492 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 493 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 494 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 495 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 496 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 497 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 498 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 499 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 500 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 501 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 502 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 503 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 504 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 505 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 506 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 507 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 508 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 509 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 510 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 511 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 512 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 513 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 514 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 515 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 516 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 517 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 518 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 519 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 520 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 521 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 522 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 523 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 524 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 525 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 526 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 527 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 528 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 529 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 530 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 531 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 532 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 533 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 534 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 535 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 536 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 537 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 538 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 539 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 540 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 541 | 35,0 | 0,00 | 3 |
| 542 | 35,0 | 0,42 | 3 |
| 543 | 36,5 | 0,42 | 3 |
| 544 | 38,0 | 0,42 | 3 |
| 545 | 39,5 | 0,42 | 3 |
| 546 | 41,0 | 0,42 | 3 |
| 547 | 42,6 | 0,42 | 3 |
| 548 | 44,1 | 0,42 | 3 |
| 549 | 45,6 | 0,42 | 3 |
| 550 | 47,1 | 0,42 | 3 |
| 551 | 48,6 | 0,42 | 3 |
| 552 | 50,1 | 0,40 | 3 |
| 553 | 51,6 | 0,40 | 4 |
| 554 | 53,0 | 0,40 | 4 |
| 555 | 54,4 | 0,40 | 4 |
| 556 | 55,9 | 0,40 | 4 |
| 557 | 57,3 | 0,40 | 4 |
| 558 | 58,8 | 0,40 | 4 |
| 559 | 60,2 | 0,40 | 4 |
| 560 | 61,6 | 0,40 | 4 |
| 561 | 63,1 | 0,40 | 4 |
| 562 | 64,5 | 0,40 | 4 |
| 563 | 66,0 | 0,40 | 4 |
| 564 | 67,4 | 0,40 | 4 |
| 565 | 68,8 | 0,40 | 4 |
| 566 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 567 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 568 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 569 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 570 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 571 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 572 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 573 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 574 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 575 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 576 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 577 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 578 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 579 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 580 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 581 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 582 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 583 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 584 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 585 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 586 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 587 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 588 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 589 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 590 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 591 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 592 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 593 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 594 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 595 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 596 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 597 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 598 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 599 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 600 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 601 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 602 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 603 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 604 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 605 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 606 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 607 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 608 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 609 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 610 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 611 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 612 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 613 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 614 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 615 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 616 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 617 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 618 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 619 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 620 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 621 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 622 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 623 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 624 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 625 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 626 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 627 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 628 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 629 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 630 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 631 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 632 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 633 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 634 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 635 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 636 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 637 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 638 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 639 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 640 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 641 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 642 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 643 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 644 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 645 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 646 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 647 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 648 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 649 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 650 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 651 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 652 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 653 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 654 | 70,0 | 0,00 | 5 |
| 655 | 70,0 | – 1,04 | 5 |
| 656 | 66,3 | – 1,04 | 5 |
| 657 | 62,5 | – 1,04 | 5 |
| 658 | 58,8 | – 1,04 | 5 |
| 659 | 55,0 | – 1,04 | 5 |
| 660 | 51,3 | – 1,04 | 5 |
| 661 | 47,5 | – 1,04 | Sidur |
| 662 | 43,8 | – 1,39 | Sidur |
| 663 | 38,8 | – 1,39 | Sidur |
| 664 | 33,8 | – 1,39 | Sidur |
| 665 | 28,8 | – 1,39 | Sidur |
| 666 | 23,8 | – 1,39 | Sidur |
| 667 | 18,8 | – 1,39 | Sidur |
| 668 | 13,8 | – 1,39 | Sidur |
| 669 | 8,8 | – 1,39 | Sidur |
| 670 | 3,8 | – 1,05 | Sidur |
| 671 | 0,0 | 0,00 | Sidur |
| 672 | 0,0 | 0,00 | Neutraalasend |
| 673 | 0,0 | 0,00 | Neutraalasend |
| 674 | 0,0 | 0,00 | Neutraalasend |
| 675 | 0,0 | 0,00 | Neutraalasend |
| 676 | 0,0 | 0,00 | Neutraalasend |
| 677 | 0,0 | 0,00 | Neutraalasend |
| 678 | 0,0 | 0,00 | Neutraalasend |
| 679 | 0,0 | 0,00 | Neutraalasend |
| 680 | 0,0 | 0,00 | Neutraalasend |

Aeg

Kiirus

Kiirendus *

Käik käsikäigukasti korral

[s]

[km/h]

[m/s2]

[-]

0

0,0

0,00

Neutraalasend

1

0,0

0,00

Neutraalasend

2

0,0

0,00

Neutraalasend

3

0,0

0,00

Neutraalasend

4

0,0

0,00

Neutraalasend

5

0,0

0,00

Neutraalasend

6

0,0

0,00

Neutraalasend

7

0,0

0,00

Neutraalasend

8

0,0

0,00

Neutraalasend

9

0,0

0,00

Neutraalasend

10

0,0

0,00

Neutraalasend

11

0,0

0,00

Neutraalasend

12

0,0

0,00

Neutraalasend

13

0,0

0,00

Neutraalasend

14

0,0

0,00

Sidur

15

0,0

0,69

1

16

2,5

0,69

1

17

5,0

0,69

1

18

7,5

0,69

1

19

9,9

0,69

1

20

12,4

0,69

1

21

14,9

0,51

1

22

16,7

0,51

2

23

18,6

0,51

2

24

20,4

0,51

2

25

22,2

0,51

2

26

24,1

0,51

2

27

25,9

0,51

2

28

27,8

0,51

2

29

29,6

0,51

2

30

31,4

0,51

2

31

33,3

0,51

2

32

35,1

0,42

2

33

36,6

0,42

3

34

38,1

0,42

3

35

39,6

0,42

3

36

41,1

0,42

3

37

42,7

0,42

3

38

44,2

0,42

3

39

45,7

0,42

3

40

47,2

0,42

3

41

48,7

0,42

3

42

50,2

0,40

3

43

51,7

0,40

4

44

53,1

0,40

4

45

54,5

0,40

4

46

56,0

0,40

4

47

57,4

0,40

4

48

58,9

0,40

4

49

60,3

0,40

4

50

61,7

0,40

4

51

63,2

0,40

4

52

64,6

0,40

4

53

66,1

0,40

4

54

67,5

0,40

4

55

68,9

0,40

4

56

70,4

0,24

5

57

71,2

0,24

5

58

72,1

0,24

5

59

73,0

0,24

5

60

73,8

0,24

5

61

74,7

0,24

5

62

75,6

0,24

5

63

76,4

0,24

5

64

77,3

0,24

5

65

78,2

0,24

5

66

79,0

0,24

5

67

79,9

0,24

5

68

80,7

0,24

5

69

81,6

0,24

5

70

82,5

0,24

5

71

83,3

0,24

5

72

84,2

0,24

5

73

85,1

0,24

5

74

85,9

0,24

5

75

86,8

0,24

5

76

87,7

0,24

5

77

88,5

0,24

5

78

89,4

0,24

5

79

90,3

0,24

5

80

91,1

0,24

5

81

92,0

0,24

5

82

92,8

0,24

5

83

93,7

0,24

5

84

94,6

0,24

5

85

95,4

0,24

5

86

96,3

0,24

5

87

97,2

0,24

5

88

98,0

0,24

5

89

98,9

0,24

5

90

99,8

0,24

5

91

100,6

0,28

5/6

92

101,6

0,28

5/6

93

102,6

0,28

5/6

94

103,6

0,28

5/6

95

104,7

0,28

5/6

96

105,7

0,28

5/6

97

106,7

0,28

5/6

98

107,7

0,28

5/6

99

108,7

0,28

5/6

100

109,7

0,28

5/6

101

110,7

0,28

5/6

102

111,7

0,28

5/6

103

112,7

0,28

5/6

104

113,7

0,28

5/6

105

114,7

0,28

5/6

106

115,7

0,28

5/6

107

116,7

0,28

5/6

108

117,8

0,28

5/6

109

118,8

0,28

5/6

110

119,8

0,00

5/6

111

120,0

0,00

5/6

112

120,0

0,00

5/6

113

120,0

0,00

5/6

114

120,0

0,00

5/6

115

120,0

0,00

5/6

116

120,0

0,00

5/6

117

120,0

0,00

5/6

118

120,0

0,00

5/6

119

120,0

0,00

5/6

120

120,0

0,00

5/6

121

120,0

0,00

5/6

122

120,0

0,00

5/6

123

120,0

0,00

5/6

124

120,0

0,00

5/6

125

120,0

0,00

5/6

126

120,0

0,00

5/6

127

120,0

0,00

5/6

128

120,0

0,00

5/6

129

120,0

0,00

5/6

130

120,0

0,00

5/6

131

120,0

0,00

5/6

132

120,0

0,00

5/6

133

120,0

0,00

5/6

134

120,0

0,00

5/6

135

120,0

0,00

5/6

136

120,0

0,00

5/6

137

120,0

0,00

5/6

138

120,0

0,00

5/6

139

120,0

0,00

5/6

140

120,0

0,00

5/6

141

120,0

0,00

5/6

142

120,0

0,00

5/6

143

120,0

0,00

5/6

144

120,0

0,00

5/6

145

120,0

0,00

5/6

146

120,0

0,00

5/6

147

120,0

0,00

5/6

148

120,0

0,00

5/6

149

120,0

0,00

5/6

150

120,0

0,00

5/6

151

120,0

0,00

5/6

152

120,0

0,00

5/6

153

120,0

0,00

5/6

154

120,0

0,00

5/6

155

120,0

0,00

5/6

156

120,0

0,00

5/6

157

120,0

0,00

5/6

158

120,0

0,00

5/6

159

120,0

0,00

5/6

160

120,0

0,00

5/6

161

120,0

0,00

5/6

162

120,0

0,00

5/6

163

120,0

0,00

5/6

164

120,0

0,00

5/6

165

120,0

0,00

5/6

166

120,0

0,00

5/6

167

120,0

0,00

5/6

168

120,0

0,00

5/6

169

120,0

0,00

5/6

170

120,0

0,00

5/6

171

120,0

0,00

5/6

172

120,0

0,00

5/6

173

120,0

0,00

5/6

174

120,0

0,00

5/6

175

120,0

0,00

5/6

176

120,0

0,00

5/6

177

120,0

0,00

5/6

178

120,0

0,00

5/6

179

120,0

0,00

5/6

180

120,0

0,00

5/6

181

120,0

0,00

5/6

182

120,0

0,00

5/6

183

120,0

0,00

5/6

184

120,0

0,00

5/6

185

120,0

0,00

5/6

186

120,0

0,00

5/6

187

120,0

0,00

5/6

188

120,0

0,00

5/6

189

120,0

0,00

5/6

190

120,0

0,00

5/6

191

120,0

0,00

5/6

192

120,0

0,00

5/6

193

120,0

0,00

5/6

194

120,0

0,00

5/6

195

120,0

0,00

5/6

196

120,0

0,00

5/6

197

120,0

0,00

5/6

198

120,0

0,00

5/6

199

120,0

0,00

5/6

200

120,0

0,00

5/6

201

120,0

0,00

5/6

202

120,0

– 0,69

5/6

203

117,5

– 0,69

5/6

204

115,0

– 0,69

5/6

205

112,5

– 0,69

5/6

206

110,1

– 0,69

5/6

207

107,6

– 0,69

5/6

208

105,1

– 0,69

5/6

209

102,6

– 0,69

5/6

210

100,1

– 0,69

5/6

211

97,6

– 0,69

5/6

212

95,2

– 0,69

5/6

213

92,7

– 0,69

5/6

214

90,2

– 0,69

5/6

215

87,7

– 0,69

5/6

216

85,2

– 0,69

5/6

217

82,7

– 0,69

5/6

218

80,3

– 1,04

5/6

219

76,5

– 1,04

5/6

220

72,8

– 1,04

5/6

221

69,0

– 1,04

5/6

222

65,3

– 1,04

5/6

223

61,5

– 1,04

5/6

224

57,8

– 1,04

5/6

225

54,0

– 1,04

5/6

226

50,3

– 1,39

Sidur

227

45,3

– 1,39

Sidur

228

40,3

– 1,39

Sidur

229

35,3

– 1,39

Sidur

230

30,3

– 1,39

Sidur

231

25,3

– 1,39

Sidur

232

20,3

0,00

2

233

20,0

0,00

2

234

20,0

0,00

2

235

20,0

0,00

2

236

20,0

0,00

2

237

20,0

0,00

2

238

20,0

0,00

2

239

20,0

0,00

2

240

20,0

0,00

2

241

20,0

0,00

2

242

20,0

0,00

2

243

20,0

0,00

2

244

20,0

0,00

2

245

20,0

0,00

2

246

20,0

0,00

2

247

20,0

0,00

2

248

20,0

0,00

2

249

20,0

0,00

2

250

20,0

0,00

2

251

20,0

0,79

2

252

22,8

0,79

2

253

25,7

0,79

2

254

28,5

0,79

2

255

31,4

0,79

2

256

32,0

0,00

2

257

32,0

0,00

2

258

32,0

0,00

2

259

32,0

0,00

2

260

32,0

0,00

2

261

32,0

0,00

2

262

32,0

0,00

2

263

32,0

0,00

2

264

32,0

0,00

2

265

32,0

0,00

2

266

32,0

0,00

2

267

32,0

0,00

2

268

32,0

0,00

2

269

32,0

0,00

2

270

32,0

0,00

2

271

32,0

0,00

2

272

32,0

0,00

2

273

32,0

0,00

2

274

32,0

0,00

2

275

32,0

0,00

2

276

32,0

0,00

2

277

32,0

0,00

2

278

32,0

0,00

2

279

32,0

0,00

2

280

32,0

0,00

2

281

32,0

0,00

2

282

32,0

0,00

2

283

32,0

0,00

2

284

32,0

0,00

2

285

32,0

0,00

2

286

32,0

0,00

2

287

32,0

0,00

2

288

32,0

0,00

2

289

32,0

0,00

2

290

32,0

0,00

2

291

32,0

0,00

2

292

32,0

0,00

2

293

32,0

0,00

2

294

32,0

0,00

2

295

32,0

0,00

2

296

32,0

0,00

2

297

32,0

0,00

2

298

32,0

0,00

2

299

32,0

0,00

2

300

32,0

0,00

2

301

32,0

0,00

2

302

32,0

0,00

2

303

32,0

0,00

2

304

32,0

0,00

2

305

32,0

0,00

2

306

32,0

0,00

2

307

32,0

0,00

2

308

32,0

0,00

2

309

32,0

0,00

2

310

32,0

0,00

2

311

32,0

0,00

2

312

32,0

0,00

2

313

32,0

0,00

2

314

32,0

0,00

2

315

32,0

0,00

2

316

32,0

0,00

2

317

32,0

0,00

2

318

32,0

0,00

2

319

32,0

0,00

2

320

32,0

0,00

2

321

32,0

0,00

2

322

32,0

0,00

2

323

32,0

0,00

2

324

32,0

0,00

2

325

32,0

0,00

2

326

32,0

0,00

2

327

32,0

0,00

2

328

32,0

0,00

2

329

32,0

0,00

2

330

32,0

0,00

2

331

32,0

0,00

2

332

32,0

0,00

2

333

32,0

0,00

2

334

32,0

0,00

2

335

32,0

0,00

2

336

32,0

0,00

2

337

32,0

0,00

2

338

32,0

0,00

2

339

32,0

0,00

2

340

32,0

0,00

2

341

32,0

0,00

2

342

32,0

0,00

2

343

32,0

0,00

2

344

32,0

0,00

2

345

32,0

0,46

2

346

33,7

0,46

2

347

35,3

0,46

3

348

37,0

0,46

3

349

38,6

0,46

3

350

40,3

0,46

3

351

41,9

0,46

3

352

43,6

0,46

3

353

45,2

0,46

3

354

46,9

0,46

3

355

48,6

0,46

3

356

50,0

0,00

3

357

50,0

0,00

3

358

50,0

0,00

3

359

50,0

0,00

3

360

50,0

0,00

3

361

50,0

0,00

3

362

50,0

0,00

3

363

50,0

0,00

3

364

50,0

0,00

3

365

50,0

0,00

3

366

50,0

0,00

3

367

50,0

0,00

3

368

50,0

0,00

3

369

50,0

0,00

3

370

50,0

0,00

3

371

50,0

0,00

3

372

50,0

0,00

3

373

50,0

0,00

3

374

50,0

0,00

3

375

50,0

0,00

3

376

50,0

0,00

3

377

50,0

0,00

3

378

50,0

0,00

3

379

50,0

0,00

3

380

50,0

0,00

3

381

50,0

0,00

3

382

50,0

0,00

3

383

50,0

0,00

3

384

50,0

0,00

3

385

50,0

0,00

3

386

50,0

0,00

3

387

50,0

0,00

3

388

50,0

0,00

3

389

50,0

0,00

3

390

50,0

0,00

3

391

50,0

0,00

3

392

50,0

0,00

3

393

50,0

0,00

3

394

50,0

0,00

3

395

50,0

0,00

3

396

50,0

0,00

3

397

50,0

0,00

3

398

50,0

0,00

3

399

50,0

0,00

3

400

50,0

0,00

3

401

50,0

0,00

3

402

50,0

0,00

3

403

50,0

0,00

3

404

50,0

0,00

3

405

50,0

0,00

3

406

50,0

0,00

3

407

50,0

0,00

3

408

50,0

0,00

3

409

50,0

0,00

3

410

50,0

0,00

3

411

50,0

0,00

3

412

50,0

0,00

3

413

50,0

0,00

3

414

50,0

0,00

3

415

50,0

0,00

3

416

50,0

0,00

3

417

50,0

0,00

3

418

50,0

0,00

3

419

50,0

0,00

3

420

50,0

0,00

3

421

50,0

0,00

3

422

50,0

0,00

3

423

50,0

0,00

3

424

50,0

0,00

3

425

50,0

0,00

3

426

50,0

0,00

3

427

50,0

0,00

3

428

50,0

0,00

3

429

50,0

0,00

3

430

50,0

0,00

3

431

50,0

0,00

3

432

50,0

0,00

3

433

50,0

0,00

3

434

50,0

0,00

3

435

50,0

0,00

3

436

50,0

0,00

3

437

50,0

0,00

3

438

50,0

0,00

3

439

50,0

0,00

3

440

50,0

0,00

3

441

50,0

0,00

3

442

50,0

0,00

3

443

50,0

0,00

3

444

50,0

0,00

3

445

50,0

– 0,52

3

446

48,1

– 0,52

3

447

46,3

– 0,52

3

448

44,4

– 0,52

3

449

42,5

– 0,52

3

450

40,6

– 0,52

3

451

38,8

– 0,52

3

452

36,9

– 0,52

3

453

35,0

0,00

3

454

35,0

0,00

3

455

35,0

0,00

3

456

35,0

0,00

3

457

35,0

0,00

3

458

35,0

0,00

3

459

35,0

0,00

3

460

35,0

0,00

3

461

35,0

0,00

3

462

35,0

0,00

3

463

35,0

0,00

3

464

35,0

0,00

3

465

35,0

0,00

3

466

35,0

0,00

3

467

35,0

0,00

3

468

35,0

0,00

3

469

35,0

0,00

3

470

35,0

0,00

3

471

35,0

0,00

3

472

35,0

0,00

3

473

35,0

0,00

3

474

35,0

0,00

3

475

35,0

0,00

3

476

35,0

0,00

3

477

35,0

0,00

3

478

35,0

0,00

3

479

35,0

0,00

3

480

35,0

0,00

3

481

35,0

0,00

3

482

35,0

0,00

3

483

35,0

0,00

3

484

35,0

0,00

3

485

35,0

0,00

3

486

35,0

0,00

3

487

35,0

0,00

3

488

35,0

0,00

3

489

35,0

0,00

3

490

35,0

0,00

3

491

35,0

0,00

3

492

35,0

0,00

3

493

35,0

0,00

3

494

35,0

0,00

3

495

35,0

0,00

3

496

35,0

0,00

3

497

35,0

0,00

3

498

35,0

0,00

3

499

35,0

0,00

3

500

35,0

0,00

3

501

35,0

0,00

3

502

35,0

0,00

3

503

35,0

0,00

3

504

35,0

0,00

3

505

35,0

0,00

3

506

35,0

0,00

3

507

35,0

0,00

3

508

35,0

0,00

3

509

35,0

0,00

3

510

35,0

0,00

3

511

35,0

0,00

3

512

35,0

0,00

3

513

35,0

0,00

3

514

35,0

0,00

3

515

35,0

0,00

3

516

35,0

0,00

3

517

35,0

0,00

3

518

35,0

0,00

3

519

35,0

0,00

3

520

35,0

0,00

3

521

35,0

0,00

3

522

35,0

0,00

3

523

35,0

0,00

3

524

35,0

0,00

3

525

35,0

0,00

3

526

35,0

0,00

3

527

35,0

0,00

3

528

35,0

0,00

3

529

35,0

0,00

3

530

35,0

0,00

3

531

35,0

0,00

3

532

35,0

0,00

3

533

35,0

0,00

3

534

35,0

0,00

3

535

35,0

0,00

3

536

35,0

0,00

3

537

35,0

0,00

3

538

35,0

0,00

3

539

35,0

0,00

3

540

35,0

0,00

3

541

35,0

0,00

3

542

35,0

0,42

3

543

36,5

0,42

3

544

38,0

0,42

3

545

39,5

0,42

3

546

41,0

0,42

3

547

42,6

0,42

3

548

44,1

0,42

3

549

45,6

0,42

3

550

47,1

0,42

3

551

48,6

0,42

3

552

50,1

0,40

3

553

51,6

0,40

4

554

53,0

0,40

4

555

54,4

0,40

4

556

55,9

0,40

4

557

57,3

0,40

4

558

58,8

0,40

4

559

60,2

0,40

4

560

61,6

0,40

4

561

63,1

0,40

4

562

64,5

0,40

4

563

66,0

0,40

4

564

67,4

0,40

4

565

68,8

0,40

4

566

70,0

0,00

5

567

70,0

0,00

5

568

70,0

0,00

5

569

70,0

0,00

5

570

70,0

0,00

5

571

70,0

0,00

5

572

70,0

0,00

5

573

70,0

0,00

5

574

70,0

0,00

5

575

70,0

0,00

5

576

70,0

0,00

5

577

70,0

0,00

5

578

70,0

0,00

5

579

70,0

0,00

5

580

70,0

0,00

5

581

70,0

0,00

5

582

70,0

0,00

5

583

70,0

0,00

5

584

70,0

0,00

5

585

70,0

0,00

5

586

70,0

0,00

5

587

70,0

0,00

5

588

70,0

0,00

5

589

70,0

0,00

5

590

70,0

0,00

5

591

70,0

0,00

5

592

70,0

0,00

5

593

70,0

0,00

5

594

70,0

0,00

5

595

70,0

0,00

5

596

70,0

0,00

5

597

70,0

0,00

5

598

70,0

0,00

5

599

70,0

0,00

5

600

70,0

0,00

5

601

70,0

0,00

5

602

70,0

0,00

5

603

70,0

0,00

5

604

70,0

0,00

5

605

70,0

0,00

5

606

70,0

0,00

5

607

70,0

0,00

5

608

70,0

0,00

5

609

70,0

0,00

5

610

70,0

0,00

5

611

70,0

0,00

5

612

70,0

0,00

5

613

70,0

0,00

5

614

70,0

0,00

5

615

70,0

0,00

5

616

70,0

0,00

5

617

70,0

0,00

5

618

70,0

0,00

5

619

70,0

0,00

5

620

70,0

0,00

5

621

70,0

0,00

5

622

70,0

0,00

5

623

70,0

0,00

5

624

70,0

0,00

5

625

70,0

0,00

5

626

70,0

0,00

5

627

70,0

0,00

5

628

70,0

0,00

5

629

70,0

0,00

5

630

70,0

0,00

5

631

70,0

0,00

5

632

70,0

0,00

5

633

70,0

0,00

5

634

70,0

0,00

5

635

70,0

0,00

5

636

70,0

0,00

5

637

70,0

0,00

5

638

70,0

0,00

5

639

70,0

0,00

5

640

70,0

0,00

5

641

70,0

0,00

5

642

70,0

0,00

5

643

70,0

0,00

5

644

70,0

0,00

5

645

70,0

0,00

5

646

70,0

0,00

5

647

70,0

0,00

5

648

70,0

0,00

5

649

70,0

0,00

5

650

70,0

0,00

5

651

70,0

0,00

5

652

70,0

0,00

5

653

70,0

0,00

5

654

70,0

0,00

5

655

70,0

– 1,04

5

656

66,3

– 1,04

5

657

62,5

– 1,04

5

658

58,8

– 1,04

5

659

55,0

– 1,04

5

660

51,3

– 1,04

5

661

47,5

– 1,04

Sidur

662

43,8

– 1,39

Sidur

663

38,8

– 1,39

Sidur

664

33,8

– 1,39

Sidur

665

28,8

– 1,39

Sidur

666

23,8

– 1,39

Sidur

667

18,8

– 1,39

Sidur

668

13,8

– 1,39

Sidur

669

8,8

– 1,39

Sidur

670

3,8

– 1,05

Sidur

671

0,0

0,00

Sidur

672

0,0

0,00

Neutraalasend

673

0,0

0,00

Neutraalasend

674

0,0

0,00

Neutraalasend

675

0,0

0,00

Neutraalasend

676

0,0

0,00

Neutraalasend

677

0,0

0,00

Neutraalasend

678

0,0

0,00

Neutraalasend

679

0,0

0,00

Neutraalasend

680

0,0

0,00

Neutraalasend

---

(1)  Komisjoni 2. juuni 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/1153, sätestatakse meetod, mille abil määratakse vastavusnäitajad, mis kajastavad regulatiivse katsemeetodi muudatusi, ning millega muudetakse määrust (EL) nr 2014/2010 (ELT L 175, 7.7.2017, lk 679).

1

(2)  PM = käigukast neutraalasendis, sidur ühendatud. K1, K5 = esimene või teine käik rakendatud, sidur lahutatud.

2

(3)  Kui sõiduki jõuülekandel on rohkem kui viis käiku, siis võib tootja soovitusi järgides kasutada täiendavaid käike.

3

(*1)  Pärast 4 sekundit kestvat – 0,69 m/s2 kiirendust on saavutatud kiirus 60,064 km/h. Seda kiirust kasutatakse muudetud NEDC korral ka käiguvahetuse näidiku jaoks.

*1

2

(*2)  dv4 ≥ 60,064 km/h.

*2

4

---

| 1.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 402/138 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 402/138

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2020/1807,

27. november 2020,

milles käsitletakse biotsiidi Biobor JF turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist võimaldava Ühendkuningriigi töötervishoiu ja tööohutuse ameti võetud meetme pikendamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012 artikli 55 lõikele 1

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 8158 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist, (1) eriti selle artikli 55 lõike 1 kolmandat lõiku koostoimes Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu (2) artikliga 131,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühendkuningriigi töötervishoiu ja tööohutuse amet (edaspidi „pädev asutus“) võttis 30. aprillil 2020 kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 55 lõike 1 esimese lõiguga vastu otsuse lubada kuni 27. oktoobrini 2020 teha turul kättesaadavaks ja kasutada biotsiidi Biobor JF õhusõidukite kütusepaakide ja kütusesüsteemide mikroobse saastumise ennetamiseks ja kõrvaldamiseks (edaspidi „meede“). Pädev asutus teavitas meetmest ja selle võtmise põhjendustest komisjoni ja teiste liikmesriikide pädevaid asutusi kõnealuse määruse artikli 55 lõike 1 teise lõigu kohaselt. |
| --- | --- |

(1)

Ühendkuningriigi töötervishoiu ja tööohutuse amet (edaspidi „pädev asutus“) võttis 30. aprillil 2020 kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 55 lõike 1 esimese lõiguga vastu otsuse lubada kuni 27. oktoobrini 2020 teha turul kättesaadavaks ja kasutada biotsiidi Biobor JF õhusõidukite kütusepaakide ja kütusesüsteemide mikroobse saastumise ennetamiseks ja kõrvaldamiseks (edaspidi „meede“). Pädev asutus teavitas meetmest ja selle võtmise põhjendustest komisjoni ja teiste liikmesriikide pädevaid asutusi kõnealuse määruse artikli 55 lõike 1 teise lõigu kohaselt.

| (2) | Pädeva asutuse esitatud teabe kohaselt oli meede vajalik rahvatervise kaitsmiseks. Õhusõidukite parkimisel ja hoiustamisel võib kütusesse sattuda vett. Sellises vees kasvavad mikrobioloogilist saastumist põhjustavad mikroorganismid, nagu bakterid, hallitus ja pärm, mis toituvad kütuse ja vee kokkupuutekohas kütuse süsivesinikest. Kui mikroorganismidel lastakse areneda, võib õhusõidukite kütusepaakide ja kütusesüsteemide mikrobioloogiline saastumine põhjustada õhusõiduki mootori rikkeid ja ohustada õhusõiduki lennukõlblikkust, seades seega ohtu reisijate ja meeskonna ohutuse. COVID-19 pandeemia ja sellest tulenevad lennupiirangud tõid kaasa paljude õhusõidukite ajutise parkimise. Õhusõidukite seisma jätmine on mikrobioloogilist saastumist soodustav tegur. |
| --- | --- |

(2)

Pädeva asutuse esitatud teabe kohaselt oli meede vajalik rahvatervise kaitsmiseks. Õhusõidukite parkimisel ja hoiustamisel võib kütusesse sattuda vett. Sellises vees kasvavad mikrobioloogilist saastumist põhjustavad mikroorganismid, nagu bakterid, hallitus ja pärm, mis toituvad kütuse ja vee kokkupuutekohas kütuse süsivesinikest. Kui mikroorganismidel lastakse areneda, võib õhusõidukite kütusepaakide ja kütusesüsteemide mikrobioloogiline saastumine põhjustada õhusõiduki mootori rikkeid ja ohustada õhusõiduki lennukõlblikkust, seades seega ohtu reisijate ja meeskonna ohutuse. COVID-19 pandeemia ja sellest tulenevad lennupiirangud tõid kaasa paljude õhusõidukite ajutise parkimise. Õhusõidukite seisma jätmine on mikrobioloogilist saastumist soodustav tegur.

| (3) | Biotsiid Biobor JF sisaldab toimeaineid 2,2’-(1-metüültrimetüleendioksü)bis-(4-metüül-1,3,2-dioksaborinaan) (CASi number 2665-13-6) ja 2,2’-oksübis (4,4,6-trimetüül-1,3,2-dioksaborinaan) (CASi number 14697-50-8), mida kasutatakse määruse (EL) nr 528/2012 V lisas määratletud tooteliiki 6 kuuluvates biotsiidides konservantidena toodete säilitamiseks. Kuna neid toimeaineid ei ole lisatud määruses (EL) nr 528/2012 osutatud tööprogrammi, (3) milles käsitletakse kõigi biotsiidides sisalduvate olemasolevate toimeainete süstemaatilist läbivaatamist, siis tuleb neid hinnata ja need heaks kiita enne, kui neid sisaldavatele biotsiididele saab riigi või liidu tasandil loa anda. |
| --- | --- |

(3)

Biotsiid Biobor JF sisaldab toimeaineid 2,2’-(1-metüültrimetüleendioksü)bis-(4-metüül-1,3,2-dioksaborinaan) (CASi number 2665-13-6) ja 2,2’-oksübis (4,4,6-trimetüül-1,3,2-dioksaborinaan) (CASi number 14697-50-8), mida kasutatakse määruse (EL) nr 528/2012 V lisas määratletud tooteliiki 6 kuuluvates biotsiidides konservantidena toodete säilitamiseks. Kuna neid toimeaineid ei ole lisatud määruses (EL) nr 528/2012 osutatud tööprogrammi, (3) milles käsitletakse kõigi biotsiidides sisalduvate olemasolevate toimeainete süstemaatilist läbivaatamist, siis tuleb neid hinnata ja need heaks kiita enne, kui neid sisaldavatele biotsiididele saab riigi või liidu tasandil loa anda.

| (4) | 20. augustil 2020 sai komisjon pädevalt asutuselt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 55 lõike 1 kolmanda lõigu kohase põhjendatud taotluse meetme kehtivuse pikendamiseks. Põhjendatud taotlus põhines asjaolul, et õhusõidukite kütusepaakide ja kütusesüsteemide mikrobioloogiline saastumine võib jätkuvalt ohustada lennutranspordi ohutust, ning väitel, et biotsiid Biobor JF on sellise mikrobioloogilise saastumise ohjamiseks hädavajalik. |
| --- | --- |

(4)

20. augustil 2020 sai komisjon pädevalt asutuselt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 55 lõike 1 kolmanda lõigu kohase põhjendatud taotluse meetme kehtivuse pikendamiseks. Põhjendatud taotlus põhines asjaolul, et õhusõidukite kütusepaakide ja kütusesüsteemide mikrobioloogiline saastumine võib jätkuvalt ohustada lennutranspordi ohutust, ning väitel, et biotsiid Biobor JF on sellise mikrobioloogilise saastumise ohjamiseks hädavajalik.

| (5) | Pädeva asutuse esitatud teabe kohaselt kõrvaldati 2020. aasta märtsis turult ainus alternatiivne biotsiid, mida lennuki- ja mootoritootjad soovitasid mikrobioloogilise saastumise vastaseks töötlemiseks, kuna pärast selle tootega töötlemist täheldati mootori töös tõsiseid kõrvalekaldeid. |
| --- | --- |

(5)

Pädeva asutuse esitatud teabe kohaselt kõrvaldati 2020. aasta märtsis turult ainus alternatiivne biotsiid, mida lennuki- ja mootoritootjad soovitasid mikrobioloogilise saastumise vastaseks töötlemiseks, kuna pärast selle tootega töötlemist täheldati mootori töös tõsiseid kõrvalekaldeid.

| (6) | Nagu pädev asutus on märkinud, on alternatiivne menetlus mikrobioloogilise saaste kõrvaldamiseks selle käsitsi eemaldamine kütusepaagi sees pärast õhusõiduki kütusepaagi tühjendamist. See ei pruugi alati olla võimalik, võttes arvesse täiendavaid hooldustöid, mida nõutakse õhusõiduki pikaajalisel parkimisel või hoiustamisel. Lisaks põhjustaks saastunud paakide käsitsi puhastamine töötajate kokkupuudet mürgiste gaasidega ja seetõttu tuleks seda vältida. |
| --- | --- |

(6)

Nagu pädev asutus on märkinud, on alternatiivne menetlus mikrobioloogilise saaste kõrvaldamiseks selle käsitsi eemaldamine kütusepaagi sees pärast õhusõiduki kütusepaagi tühjendamist. See ei pruugi alati olla võimalik, võttes arvesse täiendavaid hooldustöid, mida nõutakse õhusõiduki pikaajalisel parkimisel või hoiustamisel. Lisaks põhjustaks saastunud paakide käsitsi puhastamine töötajate kokkupuudet mürgiste gaasidega ja seetõttu tuleks seda vältida.

| (7) | Pädeva asutuse esitatud teabe kohaselt on biotsiidi Biobor JF tootja astunud samme tootele tavapärase loa andmiseks ning selles sisalduvate toimeainete heakskiitmise taotlus esitatakse lähiajal. Toimeainete heakskiitmine ja sellele järgnev biotsiidile loa andmine oleks tulevikus püsiv lahendus, kuid nende menetluste lõpuleviimine võtab palju aega. |
| --- | --- |

(7)

Pädeva asutuse esitatud teabe kohaselt on biotsiidi Biobor JF tootja astunud samme tootele tavapärase loa andmiseks ning selles sisalduvate toimeainete heakskiitmise taotlus esitatakse lähiajal. Toimeainete heakskiitmine ja sellele järgnev biotsiidile loa andmine oleks tulevikus püsiv lahendus, kuid nende menetluste lõpuleviimine võtab palju aega.

| (8) | Kuna õhusõidukite kütusepaakide ja kütusesüsteemide mikrobioloogilise saastumise ebapiisav tõrje võib seada ohtu lennutranspordi ohutuse ning seda ohtu ei ole võimalik piisavalt ohjeldada muude biotsiidide või muude vahenditega, siis on asjakohane lubada Ühendkuningriigi pädeval asutusel meedet pikendada. |
| --- | --- |

(8)

Kuna õhusõidukite kütusepaakide ja kütusesüsteemide mikrobioloogilise saastumise ebapiisav tõrje võib seada ohtu lennutranspordi ohutuse ning seda ohtu ei ole võimalik piisavalt ohjeldada muude biotsiidide või muude vahenditega, siis on asjakohane lubada Ühendkuningriigi pädeval asutusel meedet pikendada.

| (9) | Arvestades, et meede aegus 28. oktoobril 2020, peaks käesolev otsus olema tagasiulatuva mõjuga. |
| --- | --- |

(9)

Arvestades, et meede aegus 28. oktoobril 2020, peaks käesolev otsus olema tagasiulatuva mõjuga.

| (10) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühendkuningriigi töötervishoiu ja tööohutuse amet võib pikendada biotsiidi Biobor JF turul kättesaadavaks tegemise ja kasutamise luba õhusõidukite kütusepaakide ja kütusesüsteemide mikroobse saastumise ennetamiseks ja kõrvaldamiseks kuni Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingus osutatud üleminekuperioodi lõpuni või kuni 1. maini 2022, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem.

Põhja-Iirimaa puhul võib seda luba pikendada kuni 1. maini 2022.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Ühendkuningriigi töötervishoiu ja tööohutuse ametile.

Määrust kohaldatakse alates 28. oktoobrist 2020.

Brüssel, 27. november 2020

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.

1

(2)  
  ELT L 29, 31.1.2020, lk 7.

2

(3)  Komisjoni 4. augusti 2014. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 528/2012 osutatud tööprogrammi kohta, milles käsitletakse kõigi biotsiidides sisalduvate olemasolevate toimeainete süstemaatilist läbivaatamist) II lisa (ELT L 294, 10.10.2014, lk 1).

3

---

| 1.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 402/140 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 402/140

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2020/1808,

30. november 2020,

millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2019/1698 teatavate lapsehooldustarbeid, lastemööblit, statsionaarset treenimisvarustust ja sigarettide süütamisvõimet käsitlevate Euroopa standardite osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. detsembri 2001. aasta direktiivi 2001/95/EÜ üldise tooteohutuse kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõike 2 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2001/95/EÜ artikli 3 lõike 2 teise lõigu kohaselt tuleb toode lugeda asjakohaste riiklike standarditega reguleeritavate ohtude ja ohukategooriate osas ohutuks, kui ta vastab vabatahtlikele siseriiklikele standarditele, millega on üle võetud Euroopa standardid, mille viitenumbrid on komisjon avaldanud Euroopa Liidu Teatajas vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 4. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2001/95/EÜ artikli 3 lõike 2 teise lõigu kohaselt tuleb toode lugeda asjakohaste riiklike standarditega reguleeritavate ohtude ja ohukategooriate osas ohutuks, kui ta vastab vabatahtlikele siseriiklikele standarditele, millega on üle võetud Euroopa standardid, mille viitenumbrid on komisjon avaldanud Euroopa Liidu Teatajas vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 4.

| (2) | 25. märtsil 2008 võttis komisjon vastu otsuse 2008/264/EÜ (2) tuleohutusnõuete kohta, millele peavad vastama sigarette käsitlevad Euroopa standardid. |
| --- | --- |

(2)

25. märtsil 2008 võttis komisjon vastu otsuse 2008/264/EÜ (2) tuleohutusnõuete kohta, millele peavad vastama sigarette käsitlevad Euroopa standardid.

| (3) | Komisjon esitas 27. juuni 2008. aasta kirjas M/425 Euroopa Standardikomiteele taotluse valmistada ette sigarettide tuleohutusnõudeid käsitlevad Euroopa standardid. Selle taotluse alusel võttis Euroopa Standardikomitee vastu standardi EN ISO 12863:2010 „Standardne katsemeetod sigarettide süütamisvõime hindamiseks“ ja selle standardi muudatuse - EN ISO 12863:2010/A1:2016. Viide standardile ja selle muudatus avaldati komisjoni rakendusotsusega (EL) 2019/1698 (3). Standardi EN ISO 12863:2010 (muudetud standardiga EN ISO 12863:2010/A1:2016) nõuetekohase ja järjepideva kohaldamise tagamiseks ning tehniliste paranduste tegemiseks võttis Euroopa Standardikomitee vastu paranduse EN ISO 12863:2010/AC:2011. Standard EN ISO 12863:2010, mida on muudetud standardiga EN ISO 12863:2010/A1:2016 ja parandatud standardiga EN ISO 12863:2010/AC:2011, vastab direktiivis 2001/95/EÜ sätestatud üldisele ohutusnõudele. Seepärast on asjakohane avaldada viide parandusele EN ISO 12863:2010/AC:2011 Euroopa Liidu Teatajas koos viitega standardile EN ISO 12863:2010 ja selle muudatusele EN ISO 12863:2010/A1:2016. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon esitas 27. juuni 2008. aasta kirjas M/425 Euroopa Standardikomiteele taotluse valmistada ette sigarettide tuleohutusnõudeid käsitlevad Euroopa standardid. Selle taotluse alusel võttis Euroopa Standardikomitee vastu standardi EN ISO 12863:2010 „Standardne katsemeetod sigarettide süütamisvõime hindamiseks“ ja selle standardi muudatuse - EN ISO 12863:2010/A1:2016. Viide standardile ja selle muudatus avaldati komisjoni rakendusotsusega (EL) 2019/1698 (3). Standardi EN ISO 12863:2010 (muudetud standardiga EN ISO 12863:2010/A1:2016) nõuetekohase ja järjepideva kohaldamise tagamiseks ning tehniliste paranduste tegemiseks võttis Euroopa Standardikomitee vastu paranduse EN ISO 12863:2010/AC:2011. Standard EN ISO 12863:2010, mida on muudetud standardiga EN ISO 12863:2010/A1:2016 ja parandatud standardiga EN ISO 12863:2010/AC:2011, vastab direktiivis 2001/95/EÜ sätestatud üldisele ohutusnõudele. Seepärast on asjakohane avaldada viide parandusele EN ISO 12863:2010/AC:2011 Euroopa Liidu Teatajas koos viitega standardile EN ISO 12863:2010 ja selle muudatusele EN ISO 12863:2010/A1:2016.

| (4) | Komisjon võttis 2. juuli 2010 vastu otsuse 2010/376/EL (4) ohutusnõuete kohta, millele peavad vastama teatavad laste magamiskeskkonna tooteid käsitlevad Euroopa standardid. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon võttis 2. juuli 2010 vastu otsuse 2010/376/EL (4) ohutusnõuete kohta, millele peavad vastama teatavad laste magamiskeskkonna tooteid käsitlevad Euroopa standardid.

| (5) | Komisjon esitas 20. oktoobri 2011. aasta kirjas M/497 Euroopa Standardikomiteele taotluse koostada Euroopa standardid lapsehooldustarvetele, millest tekib magamiskeskkonnaga seotud ohte (klaster 2). Sellisteks tarveteks on eelkõige lastehällides kasutatavad madratsid, pehmendused, ripphällid, lastetekid ja magamiskotid. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon esitas 20. oktoobri 2011. aasta kirjas M/497 Euroopa Standardikomiteele taotluse koostada Euroopa standardid lapsehooldustarvetele, millest tekib magamiskeskkonnaga seotud ohte (klaster 2). Sellisteks tarveteks on eelkõige lastehällides kasutatavad madratsid, pehmendused, ripphällid, lastetekid ja magamiskotid.

| (6) | Euroopa Standardikomitee võttis taotluse M/497 alusel vastu standardi EN 16890:2017 „Lastemööbel. Hällide ja võrevoodite madratsid. Ohutusnõuded ja katsemeetodid“. Standard EN 16890:2017 vastab direktiivis 2001/95/EÜ sätestatud üldisele ohutusnõudele. Selle standardi viide tuleks seepärast avaldada Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Standardikomitee võttis taotluse M/497 alusel vastu standardi EN 16890:2017 „Lastemööbel. Hällide ja võrevoodite madratsid. Ohutusnõuded ja katsemeetodid“. Standard EN 16890:2017 vastab direktiivis 2001/95/EÜ sätestatud üldisele ohutusnõudele. Selle standardi viide tuleks seepärast avaldada Euroopa Liidu Teatajas.

| (7) | Komisjon võttis 6. jaanuaril 2010 vastu otsuse 2010/9/EL (5) ohutusnõuete kohta, millele peavad vastama imikute ning väikelaste vannitoole, vannitamise abivahendeid, vanne ja vannijalgu käsitlevad Euroopa standardid. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon võttis 6. jaanuaril 2010 vastu otsuse 2010/9/EL (5) ohutusnõuete kohta, millele peavad vastama imikute ning väikelaste vannitoole, vannitamise abivahendeid, vanne ja vannijalgu käsitlevad Euroopa standardid.

| (8) | Komisjon esitas 3. mai 2010. aasta kirjas M/464 Euroopa Standardikomiteele taotluse koostada Euroopa standardid, mis käsitlevad lapsehooldustarvete, eelkõige vannitoolide, vannitamise abivahendite, vannide ja vannijalgade ohutusega seotud peamisi uppumisohte (klaster 1). |
| --- | --- |

(8)

Komisjon esitas 3. mai 2010. aasta kirjas M/464 Euroopa Standardikomiteele taotluse koostada Euroopa standardid, mis käsitlevad lapsehooldustarvete, eelkõige vannitoolide, vannitamise abivahendite, vannide ja vannijalgade ohutusega seotud peamisi uppumisohte (klaster 1).

| (9) | Euroopa Standardikomitee võttis taotluse M/464 alusel vastu standardi EN 17022:2018 „Lapsehooldustarbed. Vannitamise abivahendid. Ohutusnõuded ja katsemeetodid“. Standard EN 17022:2018 vastab direktiivis 2001/95/EÜ sätestatud üldisele ohutusnõudele. Selle standardi viide tuleks seepärast avaldada Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(9)

Euroopa Standardikomitee võttis taotluse M/464 alusel vastu standardi EN 17022:2018 „Lapsehooldustarbed. Vannitamise abivahendid. Ohutusnõuded ja katsemeetodid“. Standard EN 17022:2018 vastab direktiivis 2001/95/EÜ sätestatud üldisele ohutusnõudele. Selle standardi viide tuleks seepärast avaldada Euroopa Liidu Teatajas.

| (10) | Euroopa Standardikomitee võttis taotluse M/464 alusel vastu standardi EN 17072:2018 „Lapsehooldustarbed. Vannid, vannide tugialused ja mitte-iseseisvad vannitamise abivahendid. Ohutusnõuded ja katsemeetodid“. Standard EN 17072:2018 vastab direktiivis 2001/95/EÜ sätestatud üldisele ohutusnõudele. Selle standardi viide tuleks seepärast avaldada Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(10)

Euroopa Standardikomitee võttis taotluse M/464 alusel vastu standardi EN 17072:2018 „Lapsehooldustarbed. Vannid, vannide tugialused ja mitte-iseseisvad vannitamise abivahendid. Ohutusnõuded ja katsemeetodid“. Standard EN 17072:2018 vastab direktiivis 2001/95/EÜ sätestatud üldisele ohutusnõudele. Selle standardi viide tuleks seepärast avaldada Euroopa Liidu Teatajas.

| (11) | Komisjon võttis 24. juuli 2011 vastu otsuse 2011/476/EL (6) ohutusnõuete kohta, millele peavad vastama statsionaarset treenimisvarustust käsitlevad Euroopa standardid. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon võttis 24. juuli 2011 vastu otsuse 2011/476/EL (6) ohutusnõuete kohta, millele peavad vastama statsionaarset treenimisvarustust käsitlevad Euroopa standardid.

| (12) | Komisjon esitas 5. septembri 2012. aasta kirjas M/506 Euroopa Standardikomiteele taotluse koostada Euroopa standardid, milles käsitletakse statsionaarse treenimisvarustusega seotud põhiriske vastavalt ohutusnõuetele. Selle taotluse alusel võttis Euroopa Standardikomitee vastu standardi EN ISO 20957-9:2016 „Statsionaarne treenimisvarustus. Osa 9: Elliptilised trenažöörid, täiendavad erinõuded ja katsemeetodid (ISO 20957-9:2016)“, mille viide avaldati rakendusotsusega (EL) 2019/1698. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon esitas 5. septembri 2012. aasta kirjas M/506 Euroopa Standardikomiteele taotluse koostada Euroopa standardid, milles käsitletakse statsionaarse treenimisvarustusega seotud põhiriske vastavalt ohutusnõuetele. Selle taotluse alusel võttis Euroopa Standardikomitee vastu standardi EN ISO 20957-9:2016 „Statsionaarne treenimisvarustus. Osa 9: Elliptilised trenažöörid, täiendavad erinõuded ja katsemeetodid (ISO 20957-9:2016)“, mille viide avaldati rakendusotsusega (EL) 2019/1698.

| (13) | Võttes arvesse uusi teadmisi, vaatas Euroopa Standardikomitee läbi standardi EN ISO 20957-9:2016. Selle tulemusena võeti vastu muudatus EN ISO 20957-9:2016/A1:2019 „Statsionaarne treenimisvarustus. Osa 9: Elliptilised trenažöörid, täiendavad spetsiaalsed ohutusnõuded ja katsemeetodid – muudatus 1 (ISO 20957-9:2016/Amd 1:2019)“. Standard EN ISO 20957-9:2016, mida on muudetud standardiga EN ISO 20957-9:2016/A1:2019, vastavad direktiivis 2001/95/EÜ sätestatud üldisele ohutusnõudele. Seepärast tuleks viide muudatusele EN ISO 20957-9:2016/A1:2019 avaldada Euroopa Liidu Teatajas koos viitega standardile EN ISO 20957-9:2016. |
| --- | --- |

(13)

Võttes arvesse uusi teadmisi, vaatas Euroopa Standardikomitee läbi standardi EN ISO 20957-9:2016. Selle tulemusena võeti vastu muudatus EN ISO 20957-9:2016/A1:2019 „Statsionaarne treenimisvarustus. Osa 9: Elliptilised trenažöörid, täiendavad spetsiaalsed ohutusnõuded ja katsemeetodid – muudatus 1 (ISO 20957-9:2016/Amd 1:2019)“. Standard EN ISO 20957-9:2016, mida on muudetud standardiga EN ISO 20957-9:2016/A1:2019, vastavad direktiivis 2001/95/EÜ sätestatud üldisele ohutusnõudele. Seepärast tuleks viide muudatusele EN ISO 20957-9:2016/A1:2019 avaldada Euroopa Liidu Teatajas koos viitega standardile EN ISO 20957-9:2016.

| (14) | Viited direktiivi 2001/95/EÜ toetuseks vastu võetud Euroopa standarditele on avaldatud rakendusotsusega (EL) 2019/1698. Tagamaks direktiivi 2001/95/EÜ toetuseks koostatud Euroopa standardite viidete loetlemine ühes õigusaktis, tuleks asjakohased viited uutele standarditele, nende muudatustele ja parandustele lisada rakendusotsusesse (EL) 2019/1698. |
| --- | --- |

(14)

Viited direktiivi 2001/95/EÜ toetuseks vastu võetud Euroopa standarditele on avaldatud rakendusotsusega (EL) 2019/1698. Tagamaks direktiivi 2001/95/EÜ toetuseks koostatud Euroopa standardite viidete loetlemine ühes õigusaktis, tuleks asjakohased viited uutele standarditele, nende muudatustele ja parandustele lisada rakendusotsusesse (EL) 2019/1698.

| (15) | Seepärast tuleks rakendusotsust (EL) 2019/1698 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(15)

Seepärast tuleks rakendusotsust (EL) 2019/1698 vastavalt muuta.

| (16) | Vastavus asjaomastele riiklikele standarditele, millega võetakse üle Euroopa standardid, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, võimaldab lugeda toodet ohutuks riskide ja riskikategooriate osas, mida asjaomane riiklik standard hõlmab, alates Euroopa standardi viite avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas. Seepärast peaks käesolev otsus jõustuma selle avaldamise päeval. |
| --- | --- |

(16)

Vastavus asjaomastele riiklikele standarditele, millega võetakse üle Euroopa standardid, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, võimaldab lugeda toodet ohutuks riskide ja riskikategooriate osas, mida asjaomane riiklik standard hõlmab, alates Euroopa standardi viite avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas. Seepärast peaks käesolev otsus jõustuma selle avaldamise päeval.

| (17) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas direktiivi 2001/95/EÜ alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(17)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas direktiivi 2001/95/EÜ alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse (EL) 2019/1698 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 30. november 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EÜT L 11, 15.1.2002, lk 4.

1

(2)  Komisjoni 25. märtsi 2008. aasta otsus 2008/264/EÜ tuleohutusnõuete kohta, millele peavad vastama sigarette käsitlevad Euroopa standardid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/95/EÜ (ELT L 83, 26.3.2008, lk 35).

2

(3)  Komisjoni 9. oktoobri 2019. aasta rakendusotsus (EL) 2019/1698 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/95/EÜ (üldise tooteohutuse kohta) toetuseks koostatud Euroopa tootestandardite kohta (ELT L 259, 10.10.2019, lk 65).

3

(4)  Komisjoni 2. juuli 2010. aasta otsus 2010/376/EL ohutusnõuete kohta, millele peavad vastama teatavad laste magamiskeskkonna tooteid käsitlevad Euroopa standardid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/95/EÜ (ELT L 170, 6.7.2010, lk 39).

4

(5)  Komisjoni 6. jaanuari 2010. aasta otsus 2010/9/EL ohutusnõuete kohta, millele peavad vastama imikute ning väikelaste vannitoole, vannitamise abivahendeid, vanne ja vannijalgu käsitlevad Euroopa standardid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/95/EÜ (ELT L 3, 7.1.2010, lk 23).

5

(6)  Komisjoni 27. juuli 2011. aasta otsus 2011/476/EL ohutusnõuete kohta, millele peavad vastama statsionaarset treenimisvarustust käsitlevad Euroopa standardid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/95/EÜ (ELT L 196, 28.7.2011, lk 16).

6

---

LISA

Rakendusotsuse (EL) 2019/1698 I lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | rida 37 asendatakse järgmisega:







  „37 | EN ISO 12863:2010
  Standardne katsemeetod sigarettide süütamisvõime hindamiseks (ISO 12863:2010)
  EN ISO 12863:2010/AC:2011
  EN ISO 12863:2010/A1:2016“ |
| --- | --- | --- |

1)

rida 37 asendatakse järgmisega:

„37

EN ISO 12863:2010

Standardne katsemeetod sigarettide süütamisvõime hindamiseks (ISO 12863:2010)

EN ISO 12863:2010/AC:2011

EN ISO 12863:2010/A1:2016“

| 2) | lisatakse read 52a, 52b ja 52c:







  „52a | EN 16890:2017
  Lastemööbel. Hällide ja võrevoodite madratsid. Ohutusnõuded ja katsemeetodid |
| --- | --- | --- |
| 52b | EN 17022:2018
  Lapsehooldustarbed. Vannitamise abivahendid. Ohutusnõuded ja katsemeetodid |
| 52c | EN 17072:2018
  Lapsehooldustarbed. Vannid, vannide tugialused ja mitte-iseseisvad vannitamise abivahendid. Ohutusnõuded ja katsemeetodid“ |

2)

lisatakse read 52a, 52b ja 52c:

„52a

EN 16890:2017

Lastemööbel. Hällide ja võrevoodite madratsid. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

52b

EN 17022:2018

Lapsehooldustarbed. Vannitamise abivahendid. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

52c

EN 17072:2018

Lapsehooldustarbed. Vannid, vannide tugialused ja mitte-iseseisvad vannitamise abivahendid. Ohutusnõuded ja katsemeetodid“

| 3) | rida 57 asendatakse järgmisega:







  „57 | EN ISO 20957-9:2016
  Statsionaarne treenimisvarustus. Osa 9: Elliptilised trenažöörid, täiendavad spetsiaalsed ohutusnõuded ja katsemeetodid (ISO 20957-9:2016)
  EN ISO 20957-9:2016/A1:2019“ |
| --- | --- | --- |

3)

rida 57 asendatakse järgmisega:

„57

EN ISO 20957-9:2016

Statsionaarne treenimisvarustus. Osa 9: Elliptilised trenažöörid, täiendavad spetsiaalsed ohutusnõuded ja katsemeetodid (ISO 20957-9:2016)

EN ISO 20957-9:2016/A1:2019“

---

| 1.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 402/144 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 402/144

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2020/1809,

30. november 2020,

milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutega teatavates liikmesriikides

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 8591 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse liidusiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaarkontrolle, (2) eriti selle artikli 10 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2005. aasta direktiivi 2005/94/EÜ linnugripi tõrjet käsitlevate ühenduse meetmete ning direktiivi 92/40/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (3) eriti selle artikli 63 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lindude gripp on lindude nakkav viirushaigus. Kodulindude ja muude tehistingimustes peetavate lindude nakatumisel lindude grippi avaldub haigus peamiselt kahes vormis, mida eristatakse nende virulentsuse järgi. Madala patogeensusega haigusvorm põhjustab tavaliselt ainult kergeid sümptomeid, samas toob kõrge patogeensusega vorm enamiku linnuliikide puhul kaasa lindude massilise suremuse. Kõnealusel haigusel võib olla ränk mõju kodulinnukasvatuse tasuvusele. |
| --- | --- |

(1)

Lindude gripp on lindude nakkav viirushaigus. Kodulindude ja muude tehistingimustes peetavate lindude nakatumisel lindude grippi avaldub haigus peamiselt kahes vormis, mida eristatakse nende virulentsuse järgi. Madala patogeensusega haigusvorm põhjustab tavaliselt ainult kergeid sümptomeid, samas toob kõrge patogeensusega vorm enamiku linnuliikide puhul kaasa lindude massilise suremuse. Kõnealusel haigusel võib olla ränk mõju kodulinnukasvatuse tasuvusele.

| (2) | Alates 2005. aastast on täheldatud, et lindude kõrge patogeensusega grippi põhjustavate alatüüpi H5 kuuluvate viirustega võivad nakatuda rändlinnud, kes siis kevad- ja sügisrände ajal saavad viirusi levitada pika vahemaa taha. |
| --- | --- |

(2)

Alates 2005. aastast on täheldatud, et lindude kõrge patogeensusega grippi põhjustavate alatüüpi H5 kuuluvate viirustega võivad nakatuda rändlinnud, kes siis kevad- ja sügisrände ajal saavad viirusi levitada pika vahemaa taha.

| (3) | Lindude kõrge patogeensusega gripi puhangu korral on oht, et tauditekitaja võib levida muudesse ettevõtetesse, kus kasvatatakse kodu- või muid tehistingimustes peetavaid linde. |
| --- | --- |

(3)

Lindude kõrge patogeensusega gripi puhangu korral on oht, et tauditekitaja võib levida muudesse ettevõtetesse, kus kasvatatakse kodu- või muid tehistingimustes peetavaid linde.

| (4) | Nõukogu direktiiviga 2005/94/EÜ on kehtestatud teatavad ennetusmeetmed, mille eesmärk on jälgida lindude gripiga seotud olukorda ja lindude grippi varakult avastada, ning minimaalsed tõrjemeetmed, mida kohaldatakse selle taudi puhkemisel kodu- või muude tehistingimustes peetavate lindude seas. Kõnealuse direktiiviga on ette nähtud kaitse- ja järelevalvetsoonide kehtestamine lindude kõrge patogeensusega gripi puhangu korral. Seda tsoonideks jaotamist kohaldatakse eelkõige selleks, et säilitada kodu- ja muude tehistingimustes peetavate lindude tervisestaatus taudipuhangust mõjutatud liikmesriigi ülejäänud territooriumil ja mujal liidus. Kõnealustes tsoonides kehtestatud meetmete abil välditakse nakkuse edasist levikut sellega, et hoolikalt jälgitakse ja piiratakse kodu- ja muude tehistingimustes peetavate lindude liikumist ning saastusohus toodete kasutamist ning tagatakse haiguse varajane avastamine. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu direktiiviga 2005/94/EÜ on kehtestatud teatavad ennetusmeetmed, mille eesmärk on jälgida lindude gripiga seotud olukorda ja lindude grippi varakult avastada, ning minimaalsed tõrjemeetmed, mida kohaldatakse selle taudi puhkemisel kodu- või muude tehistingimustes peetavate lindude seas. Kõnealuse direktiiviga on ette nähtud kaitse- ja järelevalvetsoonide kehtestamine lindude kõrge patogeensusega gripi puhangu korral. Seda tsoonideks jaotamist kohaldatakse eelkõige selleks, et säilitada kodu- ja muude tehistingimustes peetavate lindude tervisestaatus taudipuhangust mõjutatud liikmesriigi ülejäänud territooriumil ja mujal liidus. Kõnealustes tsoonides kehtestatud meetmete abil välditakse nakkuse edasist levikut sellega, et hoolikalt jälgitakse ja piiratakse kodu- ja muude tehistingimustes peetavate lindude liikumist ning saastusohus toodete kasutamist ning tagatakse haiguse varajane avastamine.

| (5) | Ajavahemikul 2019. aasta detsembrist kuni 2020. aasta juunini teatasid Bulgaaria, Tšehhi, Saksamaa, Ungari, Poola, Rumeenia ja Slovakkia komisjonile alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutest oma territooriumil asuvates ettevõtetes, kus kasvatatakse kodu- või muid tehistingimustes peetavaid linde. |
| --- | --- |

(5)

Ajavahemikul 2019. aasta detsembrist kuni 2020. aasta juunini teatasid Bulgaaria, Tšehhi, Saksamaa, Ungari, Poola, Rumeenia ja Slovakkia komisjonile alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutest oma territooriumil asuvates ettevõtetes, kus kasvatatakse kodu- või muid tehistingimustes peetavaid linde.

| (6) | Selguse tagamiseks, liidu tasandil koordineerimiseks ning liikmesriikide, kolmandate riikide ja sidusrühmade varustamiseks epidemioloogilist olukorda käsitleva ajakohase teabega võeti vastu komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/47, (4) et loetleda ühes ainsas liidu õigusaktis kaitse- ja järelevalvetsoonid, mille kõnealuste liikmesriikide pädevad asutused on kehtestanud vastavalt direktiivile 2005/94/EÜ pärast alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguid oma territooriumil asuvates ettevõtetes. |
| --- | --- |

(6)

Selguse tagamiseks, liidu tasandil koordineerimiseks ning liikmesriikide, kolmandate riikide ja sidusrühmade varustamiseks epidemioloogilist olukorda käsitleva ajakohase teabega võeti vastu komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/47, (4) et loetleda ühes ainsas liidu õigusaktis kaitse- ja järelevalvetsoonid, mille kõnealuste liikmesriikide pädevad asutused on kehtestanud vastavalt direktiivile 2005/94/EÜ pärast alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguid oma territooriumil asuvates ettevõtetes.

| (7) | Lindude kõrge patogeensusega gripiga seotud epidemioloogiline olukord paranes ajavahemikul 2020. aasta juulist septembrini, mil liidus ei leidnud kinnitust lindude kõrge patogeensusega gripi puhangute esinemine kodu-või muude tehistingimustes peetavate lindude hulgas ja seda ei avastatud ka metslindudel. |
| --- | --- |

(7)

Lindude kõrge patogeensusega gripiga seotud epidemioloogiline olukord paranes ajavahemikul 2020. aasta juulist septembrini, mil liidus ei leidnud kinnitust lindude kõrge patogeensusega gripi puhangute esinemine kodu-või muude tehistingimustes peetavate lindude hulgas ja seda ei avastatud ka metslindudel.

| (8) | Pärast rändlindude sügisrändeaegset saabumist on Madalmaad ja Saksamaa alates 2020. aasta oktoobrist kinnitanud alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguid oma territooriumil asuvates ettevõtetes, kus kasvatatakse kodu- või muid tehistingimustes peetavaid linde. Kõnealustes liikmesriikides avastati linnugrippi põhjustav viirus mitmel metslinnuliigil enne seda, kui viirus tehti kindlaks kodu- ja muude tehistingimustes peetavate lindude kasvatusega tegelevates ettevõtetes. Selleks et reageerida alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud lindude kõrge patogeensusega gripi esinemisele Madalmaades ja Saksamaal, võttis komisjon vastu mitu rakendusotsust, millega kehtestati teatavad ajutised kaitsemeetmed nendes liikmesriikides kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(8)

Pärast rändlindude sügisrändeaegset saabumist on Madalmaad ja Saksamaa alates 2020. aasta oktoobrist kinnitanud alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguid oma territooriumil asuvates ettevõtetes, kus kasvatatakse kodu- või muid tehistingimustes peetavaid linde. Kõnealustes liikmesriikides avastati linnugrippi põhjustav viirus mitmel metslinnuliigil enne seda, kui viirus tehti kindlaks kodu- ja muude tehistingimustes peetavate lindude kasvatusega tegelevates ettevõtetes. Selleks et reageerida alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud lindude kõrge patogeensusega gripi esinemisele Madalmaades ja Saksamaal, võttis komisjon vastu mitu rakendusotsust, millega kehtestati teatavad ajutised kaitsemeetmed nendes liikmesriikides kohaldamiseks.

| (9) | Lindude kõrge patogeensusega grippi põhjustavat alatüüpi H5N8 kuuluvat viirust esineb Madalmaades ja Saksamaal endiselt suurel hulgal metslindudel. Taani, Iirimaa ja Belgia on samuti kindlaks teinud, et sama lindude kõrge patogeensusega grippi põhjustavat alatüüpi H5N8 kuuluvat viirust esineb ka nende territooriumil elavatel metslindudel. Lisaks sellele on Ühendkuningriik kinnitanud alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguid ettevõtetes, kus kasvatatakse kodu- või muid tehistingimustes peetavaid linde, ning on kindlaks teinud, et viirust esineb ka tema territooriumil elavatel metslindudel. Hiljuti on ka Taani, Prantsusmaa, Rootsi, Horvaatia ja Poola kinnitanud alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguid oma territooriumil ettevõtetes, kus kasvatatakse kodu- või muid tehistingimustes peetavaid linde. |
| --- | --- |

(9)

Lindude kõrge patogeensusega grippi põhjustavat alatüüpi H5N8 kuuluvat viirust esineb Madalmaades ja Saksamaal endiselt suurel hulgal metslindudel. Taani, Iirimaa ja Belgia on samuti kindlaks teinud, et sama lindude kõrge patogeensusega grippi põhjustavat alatüüpi H5N8 kuuluvat viirust esineb ka nende territooriumil elavatel metslindudel. Lisaks sellele on Ühendkuningriik kinnitanud alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguid ettevõtetes, kus kasvatatakse kodu- või muid tehistingimustes peetavaid linde, ning on kindlaks teinud, et viirust esineb ka tema territooriumil elavatel metslindudel. Hiljuti on ka Taani, Prantsusmaa, Rootsi, Horvaatia ja Poola kinnitanud alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguid oma territooriumil ettevõtetes, kus kasvatatakse kodu- või muid tehistingimustes peetavaid linde.

| (10) | Lisaks sellele on lindude kõrge patogeensusega grippi põhjustavaid alatüüpi H5N1 ja H5N5 kuulvaid viiruseid kindlaks tehtud vastavalt Madalmaades ja Saksamaal elavatel metslindudel. |
| --- | --- |

(10)

Lisaks sellele on lindude kõrge patogeensusega grippi põhjustavaid alatüüpi H5N1 ja H5N5 kuulvaid viiruseid kindlaks tehtud vastavalt Madalmaades ja Saksamaal elavatel metslindudel.

| (11) | Metslinnud, eelkõige ränd-veelinnud on lindude gripi viiruste looduslikud peremeesorganismid. Lindude kõrge patogeensusega grippi põhjustavate eri alatüüpidesse kuuluvate viiruste esinemine metslindudel ei ole ebatavaline, ent kujutab endast jätkuvalt ohtu, et kõnealused viirused levivad otse ja kaudselt kodu- või muude tehistingimustes peetavate lindude kasvatamisega tegelevatesse ettevõtetesse ning et lindude gripi viirus levib nakatunud ettevõttest teistesse ettevõtetesse. Lisaks sellele suureneb viirustüvede genoomilise ümberjärjestamise ja uute alatüüpide tekkimise oht. |
| --- | --- |

(11)

Metslinnud, eelkõige ränd-veelinnud on lindude gripi viiruste looduslikud peremeesorganismid. Lindude kõrge patogeensusega grippi põhjustavate eri alatüüpidesse kuuluvate viiruste esinemine metslindudel ei ole ebatavaline, ent kujutab endast jätkuvalt ohtu, et kõnealused viirused levivad otse ja kaudselt kodu- või muude tehistingimustes peetavate lindude kasvatamisega tegelevatesse ettevõtetesse ning et lindude gripi viirus levib nakatunud ettevõttest teistesse ettevõtetesse. Lisaks sellele suureneb viirustüvede genoomilise ümberjärjestamise ja uute alatüüpide tekkimise oht.

| (12) | Võttes arvesse epidemioloogilise olukorra muutust liidus ning lindude kõrge patogeensusega grippi põhjustavate viiruste leviku hooajalisust metslindude seas, on oht, et lähikuudel võib liidus ette tulla eri alatüüpidesse kuuluva viiruse põhjustatud lindude kõrge patogeensusega gripi uusi puhanguid. Seepärast hindab komisjon koostöös liikmesriikidega pidevalt epidemioloogilist olukorda ja analüüsib asjakohaseid kaitsemeetmeid. |
| --- | --- |

(12)

Võttes arvesse epidemioloogilise olukorra muutust liidus ning lindude kõrge patogeensusega grippi põhjustavate viiruste leviku hooajalisust metslindude seas, on oht, et lähikuudel võib liidus ette tulla eri alatüüpidesse kuuluva viiruse põhjustatud lindude kõrge patogeensusega gripi uusi puhanguid. Seepärast hindab komisjon koostöös liikmesriikidega pidevalt epidemioloogilist olukorda ja analüüsib asjakohaseid kaitsemeetmeid.

| (13) | Käesolevas otsuses sätestatud kaitsemeetmeid tuleks kohandada rakendusotsuses (EL) 2020/47 sätestatud kaitsemeetmetega selle tagamiseks, et need on asjakohased praegusest epidemioloogilisest olukorrast tingitud ohutasemega toimetulekuks ja ei tekita ettevõtjatele koormust, mis on ebaproportsionaalne lindude kõrge patogeensusega gripi levikust tingitud ohtudega. Seepärast tuleks uute kaitsemeetmete puhul võtta arvesse eri linnukasvatussaaduste liikumisega seotud muutuvat ohutaset. |
| --- | --- |

(13)

Käesolevas otsuses sätestatud kaitsemeetmeid tuleks kohandada rakendusotsuses (EL) 2020/47 sätestatud kaitsemeetmetega selle tagamiseks, et need on asjakohased praegusest epidemioloogilisest olukorrast tingitud ohutasemega toimetulekuks ja ei tekita ettevõtjatele koormust, mis on ebaproportsionaalne lindude kõrge patogeensusega gripi levikust tingitud ohtudega. Seepärast tuleks uute kaitsemeetmete puhul võtta arvesse eri linnukasvatussaaduste liikumisega seotud muutuvat ohutaset.

| (14) | Direktiivi 2005/94/EÜ artikli 26 lõikes 1 ja artikli 30 punkti c alapunktis iv on sätestatud tingimused, mille alusel liikmesriikide pädevad asutused võivad lubada haudemunade otsevedu kaitse- või järelevalvetsoonis asuvast ettevõttest määratud haudejaama, kui teatavad tingimused on täidetud. Selliste haudemunade otsevedu määratud haudejaamast vaktsiinitootmisettevõttesse ei ole ohtlikum sellest, kui vanemkarjalt saadud haudemune veetaks otse päritoluettevõttest vaktsiinitootmisettevõttesse vastavalt käesolevas otsuses sätestatavatele tingimustele. |
| --- | --- |

(14)

Direktiivi 2005/94/EÜ artikli 26 lõikes 1 ja artikli 30 punkti c alapunktis iv on sätestatud tingimused, mille alusel liikmesriikide pädevad asutused võivad lubada haudemunade otsevedu kaitse- või järelevalvetsoonis asuvast ettevõttest määratud haudejaama, kui teatavad tingimused on täidetud. Selliste haudemunade otsevedu määratud haudejaamast vaktsiinitootmisettevõttesse ei ole ohtlikum sellest, kui vanemkarjalt saadud haudemune veetaks otse päritoluettevõttest vaktsiinitootmisettevõttesse vastavalt käesolevas otsuses sätestatavatele tingimustele.

| (15) | Haudemunad on oluline koostisosa vaktsiinide, sealhulgas inimeste gripi vaktsiinide tootmisel. Vaktsiinitootmisel kasutatakse teatavaid patogeenivabadelt vanemkarjadelt saadud haudemune ning järgitakse rangeid bioohutus- ja bioturvameetmeid. Lisaks sellele on vaktsiinitootmise protsessis välistatud patogeenide, sealhulgas lindude grippi põhjustavate viiruste esinemise oht. Seepärast võib haudemunade otsevedu päritoluettevõttest või määratud haudejaamast vaktsiinitootmisettevõttesse pidada tegevuseks, millele puhul lindude kõrge patogeensusega grippi põhjustavate viiruste leviku oht on väga väike. |
| --- | --- |

(15)

Haudemunad on oluline koostisosa vaktsiinide, sealhulgas inimeste gripi vaktsiinide tootmisel. Vaktsiinitootmisel kasutatakse teatavaid patogeenivabadelt vanemkarjadelt saadud haudemune ning järgitakse rangeid bioohutus- ja bioturvameetmeid. Lisaks sellele on vaktsiinitootmise protsessis välistatud patogeenide, sealhulgas lindude grippi põhjustavate viiruste esinemise oht. Seepärast võib haudemunade otsevedu päritoluettevõttest või määratud haudejaamast vaktsiinitootmisettevõttesse pidada tegevuseks, millele puhul lindude kõrge patogeensusega grippi põhjustavate viiruste leviku oht on väga väike.

| (16) | Kaitse- ja järelevalvetsoonidest pärit haudemunade saadetiste liikumise suhtes direktiivi 2005/94/EÜ artiklitega 22 ja 30 kehtestatud piirangud võivad vaktsiinitootmisettevõtetesse liikumiste korral häirida inimeste gripi vaktsiinide tootmise väljakujunenud tarneahelat ajal, mil selliste toodete järele on suur turunõudlus, ning seega tekitada lähikuudel tervise seisukohalt muret selliste vaktsiinide kättesaadavuse suhtes. |
| --- | --- |

(16)

Kaitse- ja järelevalvetsoonidest pärit haudemunade saadetiste liikumise suhtes direktiivi 2005/94/EÜ artiklitega 22 ja 30 kehtestatud piirangud võivad vaktsiinitootmisettevõtetesse liikumiste korral häirida inimeste gripi vaktsiinide tootmise väljakujunenud tarneahelat ajal, mil selliste toodete järele on suur turunõudlus, ning seega tekitada lähikuudel tervise seisukohalt muret selliste vaktsiinide kättesaadavuse suhtes.

| (17) | Seepärast tuleks teatavatel tingimustel lubada haudemunade otsevedu kaitse- ja järelevalvetsoonis asuvast päritoluettevõttest või määratud haudejaamast vaktsiinitootmise ettevõtetesse. Sel juhul peaksid nõukogu direktiiviga 2009/158/EÜ (5) ette nähtud veterinaartõendid sisaldama viidet käesolevale otsusele. |
| --- | --- |

(17)

Seepärast tuleks teatavatel tingimustel lubada haudemunade otsevedu kaitse- ja järelevalvetsoonis asuvast päritoluettevõttest või määratud haudejaamast vaktsiinitootmise ettevõtetesse. Sel juhul peaksid nõukogu direktiiviga 2009/158/EÜ (5) ette nähtud veterinaartõendid sisaldama viidet käesolevale otsusele.

| (18) | Direktiivis 2009/158/EÜ on sätestatud kodulindude ja haudemunade liidusisest kaubandust reguleerivad üldised loomatervishoiunõuded, sealhulgas veterinaartõendid, mis peavad selliste saadetistega kaasas olema teistesse liikmesriikidesse lähetamisel. Kõnealuse direktiivi artiklis 6 on sätestatud, et liidusiseseks kaubanduseks peavad haudemunad olema pärit ettevõtetest, mis ei tohi asuda piirkonnas, mille suhtes on loomatervishoiuga seotud kaalutlustel vastavalt liidu õigusaktidele kehtestatud piiravad meetmed, mis on tingitud haiguspuhangust, mille suhtes kodulinnud on vastuvõtlikud. Selleks et kontrollida vastavust käesoleva otsuse nõuetele, on asjakohane, et direktiivi 2009/158/EÜ artiklis 20 sätestatud veterinaartõendid, mis peavad haudemunade saadetistega kaasas olema, sisaldaksid viidet käesolevale otsusele. |
| --- | --- |

(18)

Direktiivis 2009/158/EÜ on sätestatud kodulindude ja haudemunade liidusisest kaubandust reguleerivad üldised loomatervishoiunõuded, sealhulgas veterinaartõendid, mis peavad selliste saadetistega kaasas olema teistesse liikmesriikidesse lähetamisel. Kõnealuse direktiivi artiklis 6 on sätestatud, et liidusiseseks kaubanduseks peavad haudemunad olema pärit ettevõtetest, mis ei tohi asuda piirkonnas, mille suhtes on loomatervishoiuga seotud kaalutlustel vastavalt liidu õigusaktidele kehtestatud piiravad meetmed, mis on tingitud haiguspuhangust, mille suhtes kodulinnud on vastuvõtlikud. Selleks et kontrollida vastavust käesoleva otsuse nõuetele, on asjakohane, et direktiivi 2009/158/EÜ artiklis 20 sätestatud veterinaartõendid, mis peavad haudemunade saadetistega kaasas olema, sisaldaksid viidet käesolevale otsusele.

| (19) | Võttes arvesse, et haudemunade otsevedu vaktsiinitootmisettevõttesse kujutab endast väga väikest ohtu lindude kõrge patogeensusega gripi levikuks, tuleks liikmesriikide pädevatel asutustel, kellelt nõutakse kaitse- või järelevalvetsoonide kehtestamist vastavalt direktiivile 2005/94/EÜ ja kellele on nõuetekohaselt osutatud käesoleva otsuse lisas, lubada lähetada haudemune otseveoks päritoluettevõtetest või määratud haudejaamadest väljaspool kaitse- ja järelevalvetsoone asuvasse vaktsiinitootmisettevõttesse. |
| --- | --- |

(19)

Võttes arvesse, et haudemunade otsevedu vaktsiinitootmisettevõttesse kujutab endast väga väikest ohtu lindude kõrge patogeensusega gripi levikuks, tuleks liikmesriikide pädevatel asutustel, kellelt nõutakse kaitse- või järelevalvetsoonide kehtestamist vastavalt direktiivile 2005/94/EÜ ja kellele on nõuetekohaselt osutatud käesoleva otsuse lisas, lubada lähetada haudemune otseveoks päritoluettevõtetest või määratud haudejaamadest väljaspool kaitse- ja järelevalvetsoone asuvasse vaktsiinitootmisettevõttesse.

| (20) | Seega tuleks käesolevas otsuses sätestada tingimused, mille alusel lähteliikmesriikide pädevad asutused võivad lubada lähetada kaitse- ja järelevalvetsoonis asuvatest päritoluettevõtetest või määratud haudejaamadest pärit haudemune vaktsiinitootmise ettevõtetesse, mis asuvad väljaspool kaitse- ja järelevalvetsoone, või mõnes teises liikmesriigis. |
| --- | --- |

(20)

Seega tuleks käesolevas otsuses sätestada tingimused, mille alusel lähteliikmesriikide pädevad asutused võivad lubada lähetada kaitse- ja järelevalvetsoonis asuvatest päritoluettevõtetest või määratud haudejaamadest pärit haudemune vaktsiinitootmise ettevõtetesse, mis asuvad väljaspool kaitse- ja järelevalvetsoone, või mõnes teises liikmesriigis.

| (21) | Selguse tagamiseks ning võttes arvesse praegu lindude kõrge patogeensusega grippi põhjustava kolme või enama viiruse üheaegset levikut, on asjakohane laiendada rakendusotsuses (EL) 2020/47 sätestatud kehtivate kaitsemeetmete kohaldamisala, et hõlmata kõiki direktiivis 2005/94/EÜ määratletud lindude kõrge patogeensusega grippi põhjustavaid viirusi ning hoida liikmesriike, kolmandaid riike ja sidusrühmi kursis liidu praeguse epidemioloogilise olukorraga. |
| --- | --- |

(21)

Selguse tagamiseks ning võttes arvesse praegu lindude kõrge patogeensusega grippi põhjustava kolme või enama viiruse üheaegset levikut, on asjakohane laiendada rakendusotsuses (EL) 2020/47 sätestatud kehtivate kaitsemeetmete kohaldamisala, et hõlmata kõiki direktiivis 2005/94/EÜ määratletud lindude kõrge patogeensusega grippi põhjustavaid viirusi ning hoida liikmesriike, kolmandaid riike ja sidusrühmi kursis liidu praeguse epidemioloogilise olukorraga.

| (22) | Kaitse- ja järelevalvetsoonid, mille Horvaatia, Taani, Prantsusmaa, Saksamaa, Madalmaade, Poola ja Rootsi (edaspidi „asjaomased liikmesriigid“) pädevad asutused kehtestasid vastavalt direktiivile 2005/94/EÜ, tuleks loetleda ühes õigusaktis ning tsoonideks jaotamise kestus tuleks kindlaks määrata, võttes arvesse lindude kõrge patogeensusega gripi praegust epidemioloogilist olukorda. |
| --- | --- |

(22)

Kaitse- ja järelevalvetsoonid, mille Horvaatia, Taani, Prantsusmaa, Saksamaa, Madalmaade, Poola ja Rootsi (edaspidi „asjaomased liikmesriigid“) pädevad asutused kehtestasid vastavalt direktiivile 2005/94/EÜ, tuleks loetleda ühes õigusaktis ning tsoonideks jaotamise kestus tuleks kindlaks määrata, võttes arvesse lindude kõrge patogeensusega gripi praegust epidemioloogilist olukorda.

| (23) | Kaitse- ja järelevalvetsoonides kohaldatavate meetmete kestust, mille kindlaksmääramist on nõutud direktiivi 2005/94/EÜ artikli 29 lõikega 1 ja artikliga 31, tuleks kohandada epidemioloogilise olukorra arenguga, mis nähtub kõnealuse direktiivi artiklis 6 sätestatud epidemioloogiliste uurimiste tulemustest, ning meetmetega, mida kohaldatakse vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 18 ja artikli 30 punktidele a ja g. |
| --- | --- |

(23)

Kaitse- ja järelevalvetsoonides kohaldatavate meetmete kestust, mille kindlaksmääramist on nõutud direktiivi 2005/94/EÜ artikli 29 lõikega 1 ja artikliga 31, tuleks kohandada epidemioloogilise olukorra arenguga, mis nähtub kõnealuse direktiivi artiklis 6 sätestatud epidemioloogiliste uurimiste tulemustest, ning meetmetega, mida kohaldatakse vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 18 ja artikli 30 punktidele a ja g.

| (24) | Komisjon on koostöös asjaomaste liikmesriikidega need meetmed läbi vaadanud ja leidnud, et asjaomaste liikmesriikide pädeva asutuse kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoonide piirid on piisaval kaugusel kõigist ettevõtetest, kus lindude kõrge patogeensusega gripi puhangu esinemine on kinnitust leidnud. |
| --- | --- |

(24)

Komisjon on koostöös asjaomaste liikmesriikidega need meetmed läbi vaadanud ja leidnud, et asjaomaste liikmesriikide pädeva asutuse kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoonide piirid on piisaval kaugusel kõigist ettevõtetest, kus lindude kõrge patogeensusega gripi puhangu esinemine on kinnitust leidnud.

| (25) | Selleks et vältida liidusiseses kaubanduses tarbetute häirete tekkimist ja kolmandate riikide poolt põhjendamatute kaubandustõkete kehtestamist, on vaja koostöös asjaomaste liikmesriikidega kiiresti kirjeldada liidu tasandil kõnealustes liikmesriikides vastavalt direktiivile 2005/94/EÜ kehtestatud uusi kaitse- ja järelevalvetsoone. |
| --- | --- |

(25)

Selleks et vältida liidusiseses kaubanduses tarbetute häirete tekkimist ja kolmandate riikide poolt põhjendamatute kaubandustõkete kehtestamist, on vaja koostöös asjaomaste liikmesriikidega kiiresti kirjeldada liidu tasandil kõnealustes liikmesriikides vastavalt direktiivile 2005/94/EÜ kehtestatud uusi kaitse- ja järelevalvetsoone.

| (26) | Seda silmas pidades tuleks käesoleva otsuse lisas kindlaks määrata asjaomaste liikmesriikide kaitse- ja järelevalvetsoonid, kus kohaldatakse direktiivis 2005/94/EÜ sätestatud loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid, ning näha ette ajavahemik, mille jooksul kindlaksmääratud tsoonide staatus kehtib. |
| --- | --- |

(26)

Seda silmas pidades tuleks käesoleva otsuse lisas kindlaks määrata asjaomaste liikmesriikide kaitse- ja järelevalvetsoonid, kus kohaldatakse direktiivis 2005/94/EÜ sätestatud loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid, ning näha ette ajavahemik, mille jooksul kindlaksmääratud tsoonide staatus kehtib.

| (27) | Lisaks tuleks komisjoni rakendusotsused (EL) 2020/47, (EL) 2020/1606 (6) ja (EL) 2020/1664 (7) kehtetuks tunnistada ja asendada käesoleva otsusega. |
| --- | --- |

(27)

Lisaks tuleks komisjoni rakendusotsused (EL) 2020/47, (EL) 2020/1606 (6) ja (EL) 2020/1664 (7) kehtetuks tunnistada ja asendada käesoleva otsusega.

| (28) | Võttes arvesse lindude kõrge patogeensusega gripi epidemioloogilise olukorra kiireloomulisust liidus, on oluline, et käesolev otsus jõustub võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

(28)

Võttes arvesse lindude kõrge patogeensusega gripi epidemioloogilise olukorra kiireloomulisust liidus, on oluline, et käesolev otsus jõustub võimalikult kiiresti.

| (29) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(29)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Käesoleva otsusega kehtestatakse vastavalt direktiivi 2005/94/EÜ artikli 16 lõikele 1 liidu tasandil käesoleva otsuse lisas loetletud kaitse- ja järelevalvetsoonid, mis luuakse liikmesriikides (edaspidi „asjaomased liikmesriigid“) pärast lindude kõrge patogeensusega gripi puhangut või puhanguid kodulindude või tehistingimustes peetavate lindude seas, ning vastavalt direktiivi 2005/94/EÜ artikli 29 lõikele 1 ja artiklile 31 määratakse kindlaks kohaldatavate meetmete kestus.

2.   Käesoleva otsusega kehtestatakse eeskirjad, milles käsitletakse asjaomastest liikmesriikidest pärit haudemune sisaldavate saadetiste lähetamist.

Artikkel 2

Asjaomased liikmesriigid tagavad, et

| a) | nende pädevate asutuste poolt direktiivi 2005/94/EÜ artikli 16 lõike 1 punkti a kohaselt kehtestatud kaitsetsoonid hõlmavad vähemalt käesoleva otsuse lisa A osas kaitsetsoonidena loetletud piirkondi; |
| --- | --- |

a)

nende pädevate asutuste poolt direktiivi 2005/94/EÜ artikli 16 lõike 1 punkti a kohaselt kehtestatud kaitsetsoonid hõlmavad vähemalt käesoleva otsuse lisa A osas kaitsetsoonidena loetletud piirkondi;

| b) | kaitsetsoonides kohaldatavad meetmed kehtivad vähemalt käesoleva otsuse lisa A osas kaitsetsoonide kohta esitatud kuupäevadeni, nagu on ette nähtud direktiivi 2005/94/EÜ artikli 29 lõikega 1. |
| --- | --- |

b)

kaitsetsoonides kohaldatavad meetmed kehtivad vähemalt käesoleva otsuse lisa A osas kaitsetsoonide kohta esitatud kuupäevadeni, nagu on ette nähtud direktiivi 2005/94/EÜ artikli 29 lõikega 1.

Artikkel 3

Asjaomased liikmesriigid tagavad, et

| a) | nende pädevate asutuste poolt direktiivi 2005/94/EÜ artikli 16 lõike 1 punkti b kohaselt kehtestatud järelevalvetsoonid hõlmavad vähemalt käesoleva otsuse lisa B osas järelevalvetsoonidena loetletud piirkondi; |
| --- | --- |

a)

nende pädevate asutuste poolt direktiivi 2005/94/EÜ artikli 16 lõike 1 punkti b kohaselt kehtestatud järelevalvetsoonid hõlmavad vähemalt käesoleva otsuse lisa B osas järelevalvetsoonidena loetletud piirkondi;

| b) | järelevalvetsoonides kohaldatavad meetmed kehtivad vähemalt käesoleva otsuse lisa B osas järelevalvetsoonide kohta esitatud kuupäevadeni, nagu on ette nähtud direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31. |
| --- | --- |

b)

järelevalvetsoonides kohaldatavad meetmed kehtivad vähemalt käesoleva otsuse lisa B osas järelevalvetsoonide kohta esitatud kuupäevadeni, nagu on ette nähtud direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31.

Artikkel 4

1.   Asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused võivad lubada haudemunade saadetiste otsevedu nende territooriumil ja lisas loetletud piirkondades asuvatest päritoluettevõtetest ja määratud haudejaamadest vaktsiinitootmisettevõtetesse, mis asuvad väljaspool kõnealuseid piirkondi nende territooriumil või teise liikmesriigi territooriumil, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

| a) | tagatud on saadetise otsevedu päritoluettevõttest vaktsiinitootmise sihtettevõttesse või päritoluettevõttest määratud haudejaama ja sealt vaktsiinitootmise sihtettevõttesse; |
| --- | --- |

a)

tagatud on saadetise otsevedu päritoluettevõttest vaktsiinitootmise sihtettevõttesse või päritoluettevõttest määratud haudejaama ja sealt vaktsiinitootmise sihtettevõttesse;

| b) | haudemunad on saadud vanemkarjalt, kellel ei ole päritoluettevõttes kõnealuste haudemunade kogumise kuupäevale eelneva 21 päeva jooksul esinenud lindude kõrge patogeensusega grippi; |
| --- | --- |

b)

haudemunad on saadud vanemkarjalt, kellel ei ole päritoluettevõttes kõnealuste haudemunade kogumise kuupäevale eelneva 21 päeva jooksul esinenud lindude kõrge patogeensusega grippi;

| c) | vanemkarja suhtes, kellelt haudemunad on saadud, on kohaldatud komisjoni otsuse 2006/437/EÜ (8) lisa IV peatüki punkti 8.10 kohast kliinilist ja viroloogilist järelevalvet, mille tulemused olid rahuldavad; |
| --- | --- |

c)

vanemkarja suhtes, kellelt haudemunad on saadud, on kohaldatud komisjoni otsuse 2006/437/EÜ (8) lisa IV peatüki punkti 8.10 kohast kliinilist ja viroloogilist järelevalvet, mille tulemused olid rahuldavad;

| d) | päritoluettevõtte kõigis tootmisüksustes saadetise lähetamisele eelneva 72 tunni jooksul tehtud kodulindude kliiniline läbivaatus on andnud rahuldava tulemuse; |
| --- | --- |

d)

päritoluettevõtte kõigis tootmisüksustes saadetise lähetamisele eelneva 72 tunni jooksul tehtud kodulindude kliiniline läbivaatus on andnud rahuldava tulemuse;

| e) | haudemunad ning nende pakend on enne päritoluettevõttest (ja vajaduse korral määratud haudejaamast) lähetamist desinfitseeritud vastavalt veterinaarjärelevalve ametniku ettekirjutustele ja kõnealuste munade päritolu on võimalik kindlaks teha; |
| --- | --- |

e)

haudemunad ning nende pakend on enne päritoluettevõttest (ja vajaduse korral määratud haudejaamast) lähetamist desinfitseeritud vastavalt veterinaarjärelevalve ametniku ettekirjutustele ja kõnealuste munade päritolu on võimalik kindlaks teha;

| f) | haudemune veetakse päritoluettevõttest (ja vajaduse korral selleks määratud haudejaamast) pädeva asutuse pitseeritud veovahendites või tema järelevalve all; |
| --- | --- |

f)

haudemune veetakse päritoluettevõttest (ja vajaduse korral selleks määratud haudejaamast) pädeva asutuse pitseeritud veovahendites või tema järelevalve all;

| g) | päritoluettevõttes (ja vajaduse korral määratud haudejaamas) kohaldatakse bioturvameetmeid vastavalt lähtekoha pädeva asutuse juhistele; |
| --- | --- |

g)

päritoluettevõttes (ja vajaduse korral määratud haudejaamas) kohaldatakse bioturvameetmeid vastavalt lähtekoha pädeva asutuse juhistele;

| h) | sihtliikmesriigi pädev asutus on enne haudemunade päritoluettevõttest (või vajaduse korral määratud haudejaamast) väljaliikumist andnud selleks eelneva nõusoleku. |
| --- | --- |

h)

sihtliikmesriigi pädev asutus on enne haudemunade päritoluettevõttest (või vajaduse korral määratud haudejaamast) väljaliikumist andnud selleks eelneva nõusoleku.

2.   Asjaomased liikmesriigid tagavad, et direktiivi 2009/158/EÜ artikliga 20 liidusiseseks kaubanduseks ette nähtud ja kõnealuse direktiivi IV lisas esitatud veterinaartõendid, mis peavad kaasas olema teistesse liikmesriikidesse lähetatavate haudemunade saadetistega, millele on osutatud käesoleva artikli lõikes 1, sisaldavad järgmist lauset: „Saadetis vastab komisjoni rakendusotsuses (EL) 2020/1809 sätestatud loomatervisenõuetele.“

Artikkel 5

Rakendusotsused (EL) 2020/47, (EL) 2020/1606 ja (EL) 2020/1664 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 6

Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 20. aprillini 2021.

Artikkel 7

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 30. november 2020

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13.

1

(2)  
  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

2

(3)  
  ELT L 10, 14.1.2006, lk 16.

3

(4)  Komisjoni 20. jaanuari 2020. aasta rakendusotsus (EL) 2020/47, milles käsitletakse kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud lindude kõrge patogeensusega gripiga teatavates liikmesriikides (ELT L 16, 21.1.2020, lk 31).

4

(5)  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/158/EÜ kodulindude ja haudemunade ühendusesisest kaubandust ning kolmandatest riikidest importimist reguleerivate loomatervishoiunõuete kohta (ELT L 343, 22.12.2009, lk 74).

5

(6)  Komisjoni 30. oktoobri 2020. aasta rakendusotsus (EL) 2020/1606, milles käsitletakse teatavaid ajutisi kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud kõrge patogeensusega linnugripiga Madalmaades (ELT L 363, 3.11.2020, lk 9).

6

(7)  Komisjoni 9. novembri 2020. aasta rakendusotsus (EL) 2020/1664, milles käsitletakse teatavaid ajutisi kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud lindude kõrge patogeensusega gripiga Saksamaal (ELT L 374, 10.11.2020, lk 11).

7

(8)  Komisjoni 4. augusti 2006. aasta otsus 2006/437/EÜ, millega kiidetakse heaks nõukogu direktiiviga 2005/94/EÜ ette nähtud diagnostikakäsiraamat seoses lindude gripiga (ELT L 237, 31.8.2006, lk 1).

8

---

LISA

A OSA

Artiklis 1 osutatud kaitsetsoon:

Horvaatia

| Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikli 29 lõikega 1 |
| --- | --- |
| Općina Koprivnički Bregi, naselja Koprivnički Bregi i Jeduševac, općina Novigrad Podravski, naselja Plavšinac, Delovi, Vlaislav i Novigrad Podravski, općina Hlebine, naselje Hlebine u Koprivničko- križevačkoj županiji koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa tri kilometra sa središtem na GPS koordinatama N46.122115; E16.9561216666667. | 31.12.2020 |

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikli 29 lõikega 1

Općina Koprivnički Bregi, naselja Koprivnički Bregi i Jeduševac, općina Novigrad Podravski, naselja Plavšinac, Delovi, Vlaislav i Novigrad Podravski, općina Hlebine, naselje Hlebine u Koprivničko- križevačkoj županiji koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa tri kilometra sa središtem na GPS koordinatama N46.122115; E16.9561216666667.

31.12.2020

Taani

| Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikli 29 lõikega 1 |
| --- | --- |
| The parts of Randers municipality (ADNS code 01730), Favrskov municipality (ADNS 01710) and Syddjurs municipality (ADNS code 01706) that are contained within circle of radius 3 kilometer, centred on GPS coordinates N56.3980; E10.1936. | 11.12.2020 |

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikli 29 lõikega 1

The parts of Randers municipality (ADNS code 01730), Favrskov municipality (ADNS 01710) and Syddjurs municipality (ADNS code 01706) that are contained within circle of radius 3 kilometer, centred on GPS coordinates N56.3980; E10.1936.

11.12.2020

Prantsusmaa

| Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikli 29 lõikega 1 |
| --- | --- |
| Les communes suivantes dans le département de HAUTE-CORSE (2B) |
| — | ALTIANI |

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikli 29 lõikega 1

Les communes suivantes dans le département de HAUTE-CORSE (2B)

—

ALTIANI

| — | AVAPESSA |
| --- | --- |

—

AVAPESSA

| — | BIGORNO |
| --- | --- |

—

BIGORNO

| — | BISINCHI |
| --- | --- |

—

BISINCHI

| — | CAMPILE |
| --- | --- |

—

CAMPILE

| — | CAMPITELLO |
| --- | --- |

—

CAMPITELLO

| — | CANAVAGGIA |
| --- | --- |

—

CANAVAGGIA

| — | CASTELLO-DI-ROSTINO |
| --- | --- |

—

CASTELLO-DI-ROSTINO

| — | CATERI |
| --- | --- |

—

CATERI

| — | CROCICCHIA |
| --- | --- |

—

CROCICCHIA

| — | ERBAJOLO |
| --- | --- |

—

ERBAJOLO

| — | FELICETO |
| --- | --- |

—

FELICETO

| — | FOCICCHIA |
| --- | --- |

—

FOCICCHIA

| — | LENTO |
| --- | --- |

—

LENTO

| — | MONTEGROSSO |
| --- | --- |

—

MONTEGROSSO

| — | MURO |
| --- | --- |

—

MURO

| — | NESSA |
| --- | --- |

—

NESSA

| — | ORTIPORIO |
| --- | --- |

—

ORTIPORIO

| — | PENTA-ACQUATELLA |
| --- | --- |

—

PENTA-ACQUATELLA

| — | PIEDICORTE-DI-GAGGIO |
| --- | --- |

—

PIEDICORTE-DI-GAGGIO

| — | SCOLCA |
| --- | --- |

—

SCOLCA

| — | SPELONCATO |
| --- | --- |

—

SPELONCATO

| — | SANT'ANDREA-DI-BOZIO |
| --- | --- |

—

SANT'ANDREA-DI-BOZIO

| — | SANT'ANTONINO |
| --- | --- |

—

SANT'ANTONINO

| — | VALLE-DI-ROSTINO |
| --- | --- |

—

VALLE-DI-ROSTINO

| — | VOLPAJOLA |
| --- | --- |

—

VOLPAJOLA

10.12.2020

Les communes suivantes dans le département de YVELINES (78)

| — | SAINT-CYR-L'ECOLE |
| --- | --- |

—

SAINT-CYR-L'ECOLE

10.12.2020

Les communes suivantes dans le département de Corse du Sud (2A)

| — | AFA |
| --- | --- |

—

AFA

| — | AJACCIO |
| --- | --- |

—

AJACCIO

| — | ALATA |
| --- | --- |

—

ALATA

| — | BASTELICACCIA |
| --- | --- |

—

BASTELICACCIA

| — | GROSSETO-PRUGNA |
| --- | --- |

—

GROSSETO-PRUGNA

| — | SARROLA-CARCOPINO |
| --- | --- |

—

SARROLA-CARCOPINO

9.12.2020

Saksamaa

| Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikli 29 lõikega 1 |
| --- | --- |
| SCHLESWIG-HOLSTEIN |
| Landkreis Nordfriesland







  — | Hallig Oland |

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikli 29 lõikega 1

SCHLESWIG-HOLSTEIN

Landkreis Nordfriesland

—

Hallig Oland

1.12.2020

Landkreis Segeberg

| — | Gemeinde Latendorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Latendorf

| — | Gemeinde Heidmühlen - exklusive des Bereiches zwischen Stellbrooker Weg und Osterau nördlich des Stellbrooker Moors |
| --- | --- |

—

Gemeinde Heidmühlen - exklusive des Bereiches zwischen Stellbrooker Weg und Osterau nördlich des Stellbrooker Moors

| — | Gemeinde Boostedt - Gebiet südlich der Ortschaft Boostedt (entlang Waldweg, Heidenbarg, Münsterberg, Heisterbarg, Zum Quellental, Tegelbar, Mühlenweg, Latendorfer Str.) sowie östlich und südlich des Bundeswehrgeländes |
| --- | --- |

—

Gemeinde Boostedt - Gebiet südlich der Ortschaft Boostedt (entlang Waldweg, Heidenbarg, Münsterberg, Heisterbarg, Zum Quellental, Tegelbar, Mühlenweg, Latendorfer Str.) sowie östlich und südlich des Bundeswehrgeländes

| — | Gemeinde Rickling - Gebiet südlich der Rothenmühlenau und westlich der Straßen Alter Schönmoorer Weg und Kirschenweg bis zur Einmündung in die Schönmoorer Str., weiter südlich der Schönmoorer Str. bis zum Glinngraben und westlich des Glinngrabens |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rickling - Gebiet südlich der Rothenmühlenau und westlich der Straßen Alter Schönmoorer Weg und Kirschenweg bis zur Einmündung in die Schönmoorer Str., weiter südlich der Schönmoorer Str. bis zum Glinngraben und westlich des Glinngrabens

| — | Gemeinde Großenaspe - Gebiet westlich der Straßen Halloh und Eekholt sowie östlich des Wildparks Eekholt |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großenaspe - Gebiet westlich der Straßen Halloh und Eekholt sowie östlich des Wildparks Eekholt

| — | Forstgutsbezirk Buchholz |
| --- | --- |

—

Forstgutsbezirk Buchholz

5.12.2020

Landkreis Nordfriesland

| — | Gemeinde Rodenäs |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rodenäs

| — | Gemeinde Neukirchen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neukirchen

| — | Gemeinde Klanxbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klanxbüll

| — | Gemeinde Humptrup |
| --- | --- |

—

Gemeinde Humptrup

| — | Gemeinde Braderup |
| --- | --- |

—

Gemeinde Braderup

| — | Gemeinde Tinningstedt |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tinningstedt

| — | Gemeinde Klixbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klixbüll

| — | Gemeinde Risum-Lindholm |
| --- | --- |

—

Gemeinde Risum-Lindholm

| — | Gemeinde Niebüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Niebüll

| — | Gemeinde Bosbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bosbüll

| — | Gemeinde Uphusum |
| --- | --- |

—

Gemeinde Uphusum

| — | Gemeinde Klanxbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klanxbüll

| — | Gemeinde Emmelsbüll-Horsbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Emmelsbüll-Horsbüll

| — | Gemeinde Holm |
| --- | --- |

—

Gemeinde Holm

15.12.2020

Landkreis Nordfriesland

| — | Gemeinde Pellworm |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pellworm

10.12.2020

MECKLENBURG-VORPOMMERN

Landkreis Vorpommern-Rügen

| — | Ostseeheilbad Zingst |
| --- | --- |

—

Ostseeheilbad Zingst

9.12.2020

Landkreis Vorpommern-Rügen

| — | Gemeinde Rambin - Ortsteile Drammendorf, Götemitz, Kasselvitz, Kasselvitzer Katen, Rothenkirchen, Sellentin, Rambin, Giesendorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rambin - Ortsteile Drammendorf, Götemitz, Kasselvitz, Kasselvitzer Katen, Rothenkirchen, Sellentin, Rambin, Giesendorf

| — | Gemeinde Samtens - Ortsteile Frankenthal, Muhlitz, Luttow, Natzevitz, Samtens |
| --- | --- |

—

Gemeinde Samtens - Ortsteile Frankenthal, Muhlitz, Luttow, Natzevitz, Samtens

| — | Gemeinde Gustow - Ortsteile Saalkow, Warksow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gustow - Ortsteile Saalkow, Warksow

| — | Gemeinde Poseritz - Ortsteile Datzow, Poseritz-Ausbau |
| --- | --- |

—

Gemeinde Poseritz - Ortsteile Datzow, Poseritz-Ausbau

| — | Gemeinde Altefähr - Ortsteil Kransdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Altefähr - Ortsteil Kransdorf

9.12.2020

Landkreis Rostock

| — | Gemeinde Neubukow Stadt - Ortsteile Buschmühlen, Malpendorf, Neubukow, Spriehusen, Steinbrink |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neubukow Stadt - Ortsteile Buschmühlen, Malpendorf, Neubukow, Spriehusen, Steinbrink

| — | Gemeinde Biendorf - Ortsteile Jörnstorf Dorf, Jörnstorf Hof, Lehnenhof |
| --- | --- |

—

Gemeinde Biendorf - Ortsteile Jörnstorf Dorf, Jörnstorf Hof, Lehnenhof

| — | Gemeinde Rerik Stadt - Ortsteile Russow, Russow Ausbau |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rerik Stadt - Ortsteile Russow, Russow Ausbau

8.12.2020

Landkreis Rostock

| — | Stadt Gnoien - Ortsteile Eschenhörn, Warbelow sowie die Stadt Gnoien südöstlich der Teterower Straße und südöstlich der Straße „Bleiche“ |
| --- | --- |

—

Stadt Gnoien - Ortsteile Eschenhörn, Warbelow sowie die Stadt Gnoien südöstlich der Teterower Straße und südöstlich der Straße „Bleiche“

| — | Gemeinde Behren-Lübchin - Ortsteile Bobbin, Neu Wasdow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Behren-Lübchin - Ortsteile Bobbin, Neu Wasdow

| — | Gemeinde Finkenthal - Ortsteil Schlutow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Finkenthal - Ortsteil Schlutow

14.12.2020

Madalmaad

| Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikli 29 lõikega 1 |
| --- | --- |
| Province: Gelderland |
| 1. | From the crossing with N322 and Zandstraat, follow Zandstraat in eastern direction until tram line. |

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikli 29 lõikega 1

Province: Gelderland

1.

From the crossing with N322 and Zandstraat, follow Zandstraat in eastern direction until tram line.

| 2. | Follow tramline in south-eastern direction until Molenstraat. |
| --- | --- |

2.

Follow tramline in south-eastern direction until Molenstraat.

| 3. | Follow Molenstraat in north-eastern direction until Meidoornstraat. |
| --- | --- |

3.

Follow Molenstraat in north-eastern direction until Meidoornstraat.

| 4. | Follow Meidoornstraat in eastern direction until Korenbloemstraat. |
| --- | --- |

4.

Follow Meidoornstraat in eastern direction until Korenbloemstraat.

| 5. | Follow Korenbloemstraat in eastern directionuntil Florastraat. |
| --- | --- |

5.

Follow Korenbloemstraat in eastern directionuntil Florastraat.

| 6. | Follow Florastraat in southern direction until Vogelzang. |
| --- | --- |

6.

Follow Florastraat in southern direction until Vogelzang.

| 7. | Folow Vogelzang in eastern direction until Kamstraat. |
| --- | --- |

7.

Folow Vogelzang in eastern direction until Kamstraat.

| 8. | Follow Kamstraat in southern direction until Van Heemstraweg. |
| --- | --- |

8.

Follow Kamstraat in southern direction until Van Heemstraweg.

| 9. | Follow van Heemstraweg in north-eastern direction until North-South (N329) |
| --- | --- |

9.

Follow van Heemstraweg in north-eastern direction until North-South (N329)

| 10. | Follow North-South (N329) in southern direction until Neersteindsestraat. |
| --- | --- |

10.

Follow North-South (N329) in southern direction until Neersteindsestraat.

| 11. | Follow Neersteindsestraat in south-eastern direction until Altforstestraat. |
| --- | --- |

11.

Follow Neersteindsestraat in south-eastern direction until Altforstestraat.

| 12. | Follow Altforstestraat in south-west direction until Middenweg. |
| --- | --- |

12.

Follow Altforstestraat in south-west direction until Middenweg.

| 13. | Follow Middenweg in south-eatern direction until Mekkersteeg. |
| --- | --- |

13.

Follow Middenweg in south-eatern direction until Mekkersteeg.

| 14. | Follow Mekkersteeg in southern direction until Zuidweg. |
| --- | --- |

14.

Follow Mekkersteeg in southern direction until Zuidweg.

| 15. | Follow Zuidweg in western direction until Veerweg. |
| --- | --- |

15.

Follow Zuidweg in western direction until Veerweg.

| 16. | Follow Veerweg in northern direction until Raadhuisdijk. |
| --- | --- |

16.

Follow Veerweg in northern direction until Raadhuisdijk.

| 17. | Follow Raandhuisdijk in western direction until Veerweg. |
| --- | --- |

17.

Follow Raandhuisdijk in western direction until Veerweg.

| 18. | Follow Veerweg in northern direction until Raadhuisdijk. |
| --- | --- |

18.

Follow Veerweg in northern direction until Raadhuisdijk.

| 19. | Follow Raadhuisdijk in western direction turning into Berghuizen until Nieuweweg. |
| --- | --- |

19.

Follow Raadhuisdijk in western direction turning into Berghuizen until Nieuweweg.

| 20. | Follow Nieuweweg in western direction until Wamelseweg. |
| --- | --- |

20.

Follow Nieuweweg in western direction until Wamelseweg.

| 21. | Follow Wamelseweg in northern direction turing into Zijvond until Liesbroekstraat. |
| --- | --- |

21.

Follow Wamelseweg in northern direction turing into Zijvond until Liesbroekstraat.

| 22. | Follow Liesbroekstraat in eastern direction until Nieuweweg. |
| --- | --- |

22.

Follow Liesbroekstraat in eastern direction until Nieuweweg.

| 23. | Follow Nieuweweg in northern direction until Liesterstraat. |
| --- | --- |

23.

Follow Nieuweweg in northern direction until Liesterstraat.

| 24. | Follow Liesterstraat in eastern direction until Maas en Waalweg (N322). |
| --- | --- |

24.

Follow Liesterstraat in eastern direction until Maas en Waalweg (N322).

| 25. | Follow Maas en Waalweg in northern direction until crossing with Zandstraat. |
| --- | --- |

25.

Follow Maas en Waalweg in northern direction until crossing with Zandstraat.

20.11.2020

| 1. | From Waalbandijk follow “de Waal” in eastern direction until Waalbandijk at nr 155. |
| --- | --- |

1.

From Waalbandijk follow “de Waal” in eastern direction until Waalbandijk at nr 155.

| 2. | Follow Waalbandijk at nr 155 in southern direction, turning into Heersweg until Kerkstraat. |
| --- | --- |

2.

Follow Waalbandijk at nr 155 in southern direction, turning into Heersweg until Kerkstraat.

| 3. | Follow Kerkstraat in southern direction until Van Heemstraweg. |
| --- | --- |

3.

Follow Kerkstraat in southern direction until Van Heemstraweg.

| 4. | Follow Van Heemstraweg in eastern direction until Scharenburg. |
| --- | --- |

4.

Follow Van Heemstraweg in eastern direction until Scharenburg.

| 5. | Follow Scharenburg in southern direction until Molenweg. |
| --- | --- |

5.

Follow Scharenburg in southern direction until Molenweg.

| 6. | Follow Molenweg in southern direction until Broerstraat. |
| --- | --- |

6.

Follow Molenweg in southern direction until Broerstraat.

| 7. | Follow Broerstraat in western direction until Neersteindsestraat. |
| --- | --- |

7.

Follow Broerstraat in western direction until Neersteindsestraat.

| 8. | Follow Neersteindsestraat in eastern direction, turning into Bikkeldam until Singel. |
| --- | --- |

8.

Follow Neersteindsestraat in eastern direction, turning into Bikkeldam until Singel.

| 9. | Follow Singel in southern direction until Middenweg. |
| --- | --- |

9.

Follow Singel in southern direction until Middenweg.

| 10. | Follow Middenweg in eastern direction until Mekkersteeg. |
| --- | --- |

10.

Follow Middenweg in eastern direction until Mekkersteeg.

| 11. | Follow Mekkersteeg in southern direction until Zuidweg. |
| --- | --- |

11.

Follow Mekkersteeg in southern direction until Zuidweg.

| 12. | Follow Zuidweg in western direction until Noord Zuid N329. |
| --- | --- |

12.

Follow Zuidweg in western direction until Noord Zuid N329.

| 13. | Follow Noord Zuid N329 in southern direction until “de Maas” (river). |
| --- | --- |

13.

Follow Noord Zuid N329 in southern direction until “de Maas” (river).

| 14. | Follow “de Maas” in western direction until Veerweg. |
| --- | --- |

14.

Follow “de Maas” in western direction until Veerweg.

| 15. | Follow Veerweg in northern direction until Raadhuisdijk. |
| --- | --- |

15.

Follow Veerweg in northern direction until Raadhuisdijk.

| 16. | Follow Raadhuisdijk in western direction until Kapelstraat. |
| --- | --- |

16.

Follow Raadhuisdijk in western direction until Kapelstraat.

| 17. | Follow Kapelstraat in northern direction, turning into Den Hoedweg until Dijkgraaf De Leeuweg. |
| --- | --- |

17.

Follow Kapelstraat in northern direction, turning into Den Hoedweg until Dijkgraaf De Leeuweg.

| 18. | Follow Dijkgraaf De Leeuweg in western direction until Wolderweg. |
| --- | --- |

18.

Follow Dijkgraaf De Leeuweg in western direction until Wolderweg.

| 19. | Follow Wolderweg in northern direction until Nieuweweg. |
| --- | --- |

19.

Follow Wolderweg in northern direction until Nieuweweg.

| 20. | Follow Nieuweweg in eastern direction until Liesterstraat. |
| --- | --- |

20.

Follow Nieuweweg in eastern direction until Liesterstraat.

| 21. | Follow Liesterstraat in eastern direction until Zijveld. |
| --- | --- |

21.

Follow Liesterstraat in eastern direction until Zijveld.

| 22. | Follow Zijveld in northern direction until Zandstraat. |
| --- | --- |

22.

Follow Zijveld in northern direction until Zandstraat.

| 23. | Follow Zandstraat in eastern direction until Dijkstraat. |
| --- | --- |

23.

Follow Zandstraat in eastern direction until Dijkstraat.

| 24. | Follow Dijkstraat in northern direction until Waalbandijk. |
| --- | --- |

24.

Follow Dijkstraat in northern direction until Waalbandijk.

28.11.2020

| 1. | Vanaf kruising A50 / Halve Wetering (water), Halve wetering volgen in noodoostelijke richting tot aan Geerstraat. |
| --- | --- |

1.

Vanaf kruising A50 / Halve Wetering (water), Halve wetering volgen in noodoostelijke richting tot aan Geerstraat.

| 2. | Geerstraat volgen in oostelijke richting overgaand in Geersepad overgaand in Dorpsplein tot aan Middendijk. |
| --- | --- |

2.

Geerstraat volgen in oostelijke richting overgaand in Geersepad overgaand in Dorpsplein tot aan Middendijk.

| 3. | Middendijk volgen in noordelijke richting tot aan Kerkepad. |
| --- | --- |

3.

Middendijk volgen in noordelijke richting tot aan Kerkepad.

| 4. | Kerkepad volgen in oostelijke richting tot aan Zeedijk. |
| --- | --- |

4.

Kerkepad volgen in oostelijke richting tot aan Zeedijk.

| 5. | Zeedijk volgen in zuidelijke richting tot aan Vaassenseweg (N792). |
| --- | --- |

5.

Zeedijk volgen in zuidelijke richting tot aan Vaassenseweg (N792).

| 6. | Vaassenseweg volgen in oostelijke richting overgaand in Dorpsstraat tot aan Twelloseweg. |
| --- | --- |

6.

Vaassenseweg volgen in oostelijke richting overgaand in Dorpsstraat tot aan Twelloseweg.

| 7. | Twelloseweg volgen in zuidelijke richting, overgaand in Terwoldseweg tot aan Rijksstraatweg. |
| --- | --- |

7.

Twelloseweg volgen in zuidelijke richting, overgaand in Terwoldseweg tot aan Rijksstraatweg.

| 8. | Rijksstraatweg volgen in westelijke richting overgaand in Oude Rijksstraatweg tot aan Molenstraat. |
| --- | --- |

8.

Rijksstraatweg volgen in westelijke richting overgaand in Oude Rijksstraatweg tot aan Molenstraat.

| 9. | Molenstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Hietweideweg tot aan Jupiter. |
| --- | --- |

9.

Molenstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Hietweideweg tot aan Jupiter.

| 10. | Jupiter volgen in westelijke richting overgaand in Leigraaf tot aan Zonnenbergstraat. |
| --- | --- |

10.

Jupiter volgen in westelijke richting overgaand in Leigraaf tot aan Zonnenbergstraat.

| 11. | Zonnenbergstraat volgen in westelijke richting tot aan Leemsteeg. |
| --- | --- |

11.

Zonnenbergstraat volgen in westelijke richting tot aan Leemsteeg.

| 12. | Leemsteeg volgen in noordelijke richting tot aan Bottenhoekseweg. |
| --- | --- |

12.

Leemsteeg volgen in noordelijke richting tot aan Bottenhoekseweg.

| 13. | Bottenhoekseweg volgen in westelijke richting overgaand in Stationsweg tot aan Rijksstraatweg (N344). |
| --- | --- |

13.

Bottenhoekseweg volgen in westelijke richting overgaand in Stationsweg tot aan Rijksstraatweg (N344).

| 14. | Rijksstraatweg (N344) / Deventerstraat volgen in westelijke richting tot aan Drostendijk. |
| --- | --- |

14.

Rijksstraatweg (N344) / Deventerstraat volgen in westelijke richting tot aan Drostendijk.

| 15. | Drostendijk volgen in noordelijke richting tot aan A50. |
| --- | --- |

15.

Drostendijk volgen in noordelijke richting tot aan A50.

| 16. | A50 volgen in noordelijke richting tot aan Halve Wetering (water). |
| --- | --- |

16.

A50 volgen in noordelijke richting tot aan Halve Wetering (water).

4.12.2020

Province: Groningen

| 1. | Vanaf kruising N355-Kloosterweg, Kloosterweg volgen in noordelijke richting overgaand in herestraat tot aan Van Eysingaweg. |
| --- | --- |

1.

Vanaf kruising N355-Kloosterweg, Kloosterweg volgen in noordelijke richting overgaand in herestraat tot aan Van Eysingaweg.

| 2. | Van Eysingaweg volgen in noordelijke richting overgaand in Eeuwe Ennesweg tot aan Leegsterweg. |
| --- | --- |

2.

Van Eysingaweg volgen in noordelijke richting overgaand in Eeuwe Ennesweg tot aan Leegsterweg.

| 3. | Leegsterweg volgen in oostelijke richting overgaand in Laauwersweg overgaand in brugstraat tot aan Schoolstraat. |
| --- | --- |

3.

Leegsterweg volgen in oostelijke richting overgaand in Laauwersweg overgaand in brugstraat tot aan Schoolstraat.

| 4. | Schoolstraat volgen in noordelijke richting overgaand in Wester-waardijk tot aan Zuiderried. |
| --- | --- |

4.

Schoolstraat volgen in noordelijke richting overgaand in Wester-waardijk tot aan Zuiderried.

| 5. | Zuiderried volgen oostelijke richting tot aan Kievitsweg. |
| --- | --- |

5.

Zuiderried volgen oostelijke richting tot aan Kievitsweg.

| 6. | Kievitsweg volgen in zuidelijke richting tot aan Friesestraatweg volgen oostelijke richting tot aan Bindervoetpolder (N388(. |
| --- | --- |

6.

Kievitsweg volgen in zuidelijke richting tot aan Friesestraatweg volgen oostelijke richting tot aan Bindervoetpolder (N388(.

| 7. | Bindervoetpolder (N388) volgen in zuidelijke richting tot aan Provincialeweg. |
| --- | --- |

7.

Bindervoetpolder (N388) volgen in zuidelijke richting tot aan Provincialeweg.

| 8. | Provincialeweg volgen in westelijke richting tot aan Hoofdstraat. |
| --- | --- |

8.

Provincialeweg volgen in westelijke richting tot aan Hoofdstraat.

| 9. | Hoofdstraat volgen in westelijke richting tot aan Lutjegasterweg. |
| --- | --- |

9.

Hoofdstraat volgen in westelijke richting tot aan Lutjegasterweg.

| 10. | Lutjegasterweg volgen in noordelijke richting tot aan Bombay. |
| --- | --- |

10.

Lutjegasterweg volgen in noordelijke richting tot aan Bombay.

| 11. | Bombay volgen in westelijke richting tot aan Zandweg tegenover Easterweg 1. |
| --- | --- |

11.

Bombay volgen in westelijke richting tot aan Zandweg tegenover Easterweg 1.

| 12. | Zandweg vogen in westelijke richting volgen tot aan De Lauwers. |
| --- | --- |

12.

Zandweg vogen in westelijke richting volgen tot aan De Lauwers.

| 13. | De Lauwers volgen in noordelijke richting tot aaan Miedweg. |
| --- | --- |

13.

De Lauwers volgen in noordelijke richting tot aaan Miedweg.

| 14. | Miedweg volgen in noordelijke richting tot aan Prinses Margriekanaal. |
| --- | --- |

14.

Miedweg volgen in noordelijke richting tot aan Prinses Margriekanaal.

| 15. | Prinses Margrietkanaal volgen in westelijke richting tot aan Stroboser Trekfeart. |
| --- | --- |

15.

Prinses Margrietkanaal volgen in westelijke richting tot aan Stroboser Trekfeart.

| 16. | Stroboser Trekfeart volgen in noordelijke richting tot aan Rijksweg N355. |
| --- | --- |

16.

Stroboser Trekfeart volgen in noordelijke richting tot aan Rijksweg N355.

| 17. | Rijksweg N355 volgen in oostelijke richting tot aan Kloosterweg |
| --- | --- |

17.

Rijksweg N355 volgen in oostelijke richting tot aan Kloosterweg

2.12.2020

Province: Friesland

| 1. | Vanaf Kruising Waltingleane / Mulierlaan, Mulierlaan volgen in oostelijke richting tot aan Taekelaan. |
| --- | --- |

1.

Vanaf Kruising Waltingleane / Mulierlaan, Mulierlaan volgen in oostelijke richting tot aan Taekelaan.

| 2. | Taekelaan volgen in oostelijke richting tot aan Witmarsumerfvaart. (water) |
| --- | --- |

2.

Taekelaan volgen in oostelijke richting tot aan Witmarsumerfvaart. (water)

| 3. | Witmarsumerfvaart volgen in noordelijke richting tot aan Harlingervaart (Water). |
| --- | --- |

3.

Witmarsumerfvaart volgen in noordelijke richting tot aan Harlingervaart (Water).

| 4. | Harlingervaart volgen in oostelijke richting tot aan Westergoaweg. |
| --- | --- |

4.

Harlingervaart volgen in oostelijke richting tot aan Westergoaweg.

| 5. | Westergoaweg volgen in zuidelijke richting tot aan A7. |
| --- | --- |

5.

Westergoaweg volgen in zuidelijke richting tot aan A7.

| 6. | A7 volgen in westelijke richting tot aan Bolswarderweg. |
| --- | --- |

6.

A7 volgen in westelijke richting tot aan Bolswarderweg.

| 7. | Bolswarderweg volgen in westelijke richting tot aan Dorpsstraat. |
| --- | --- |

7.

Bolswarderweg volgen in westelijke richting tot aan Dorpsstraat.

| 8. | Dorpsstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Bruinder tot aan Van Panhuysenkanaal. |
| --- | --- |

8.

Dorpsstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Bruinder tot aan Van Panhuysenkanaal.

| 9. | Van Panhuysenkanaal volgen in westelijke richting tot aan Hemmensweg. |
| --- | --- |

9.

Van Panhuysenkanaal volgen in westelijke richting tot aan Hemmensweg.

| 10. | Hemmensweg volgen in westelijke richting tot aan Weersterweg. |
| --- | --- |

10.

Hemmensweg volgen in westelijke richting tot aan Weersterweg.

| 11. | Weersterweg volgen in noordelijke richting tot aan Haitsmaleane. |
| --- | --- |

11.

Weersterweg volgen in noordelijke richting tot aan Haitsmaleane.

| 12. | Haitsmaleane volgen in westelijke richting tot aan Melkvaart (water). |
| --- | --- |

12.

Haitsmaleane volgen in westelijke richting tot aan Melkvaart (water).

| 13. | Melkvaart volgen in noordelijke richting tot aan Kornwerdervaart (water) |
| --- | --- |

13.

Melkvaart volgen in noordelijke richting tot aan Kornwerdervaart (water)

| 14. | Kornwerdervaart volgen in westelijke richting tot aan Miedlaan. |
| --- | --- |

14.

Kornwerdervaart volgen in westelijke richting tot aan Miedlaan.

| 15. | Miedlaan volgen in noordelijke richting tot aan Hayumerlaene |
| --- | --- |

15.

Miedlaan volgen in noordelijke richting tot aan Hayumerlaene

| 16. | Hayumerleane volgen in noordelijke richting tot aan Gooyumervaart (water) |
| --- | --- |

16.

Hayumerleane volgen in noordelijke richting tot aan Gooyumervaart (water)

| 17. | Gooyumervaart volgen in noordelijke richting tot aan Gooyumerlaan. |
| --- | --- |

17.

Gooyumervaart volgen in noordelijke richting tot aan Gooyumerlaan.

| 18. | Gooyumerlaan. Volgen in oostelijke richting tot aan Buitendijk. |
| --- | --- |

18.

Gooyumerlaan. Volgen in oostelijke richting tot aan Buitendijk.

| 19. | Buitendijk volgen in noordelijke richting tot aan Stuitlaan. |
| --- | --- |

19.

Buitendijk volgen in noordelijke richting tot aan Stuitlaan.

| 20. | Stuitlaan volgen in westelijke richting overgaand in Pingjumer Gulden Halsband tot aan Waltingaleane. |
| --- | --- |

20.

Stuitlaan volgen in westelijke richting overgaand in Pingjumer Gulden Halsband tot aan Waltingaleane.

| 21. | Waltingaleane volgen in oostelijke richting tot aan Mulierlaan. |
| --- | --- |

21.

Waltingaleane volgen in oostelijke richting tot aan Mulierlaan.

13.12.2020

Province: Utrecht

| 1. | Vanaf de kruising van de N228 en de Goverwellesingel, de Goverwellesingel volgend in noordelijke richting overgaand in de Goverwelletunnel tot aan de Achterwillenseweg. |
| --- | --- |

1.

Vanaf de kruising van de N228 en de Goverwellesingel, de Goverwellesingel volgend in noordelijke richting overgaand in de Goverwelletunnel tot aan de Achterwillenseweg.

| 2. | De Achterwillenseweg volgend in oostelijke richting tot aan de Vlietdijk. |
| --- | --- |

2.

De Achterwillenseweg volgend in oostelijke richting tot aan de Vlietdijk.

| 3. | De Vlietdijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Platteweg tot aan de Korssendijk. |
| --- | --- |

3.

De Vlietdijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Platteweg tot aan de Korssendijk.

| 4. | De Korssendijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Ree in oostelijke richting tot aan de Nieuwenbroeksedijk. |
| --- | --- |

4.

De Korssendijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Ree in oostelijke richting tot aan de Nieuwenbroeksedijk.

| 5. | De Nieuwenbroeksedijk volgend in oostelijke richting tot aan de Kippenkade |
| --- | --- |

5.

De Nieuwenbroeksedijk volgend in oostelijke richting tot aan de Kippenkade

| 6. | De Kippenkade volgend in noordelijke richting tot aan de Wierickepad. |
| --- | --- |

6.

De Kippenkade volgend in noordelijke richting tot aan de Wierickepad.

| 7. | De Wierickepad volgend in noordelijke richting overgaand in oostelijke richting overgaand in de Kerkweg overgaand in de Groendijck tot aan de Westeinde. |
| --- | --- |

7.

De Wierickepad volgend in noordelijke richting overgaand in oostelijke richting overgaand in de Kerkweg overgaand in de Groendijck tot aan de Westeinde.

| 8. | De Westeinde volgend in noordelijke richting overgaand in de Oosteinde tot aan de Tuurluur. |
| --- | --- |

8.

De Westeinde volgend in noordelijke richting overgaand in de Oosteinde tot aan de Tuurluur.

| 9. | De Tuurluur volgend in zuidelijke richting overgaand in de Papekoperdijk. |
| --- | --- |

9.

De Tuurluur volgend in zuidelijke richting overgaand in de Papekoperdijk.

| 10. | De Papekopperdijk volgend in zuidelijke richting overgaand in de Johan J Vierbergenweg overgaand in de Zwier Regelinkstraat tot aan de N228. |
| --- | --- |

10.

De Papekopperdijk volgend in zuidelijke richting overgaand in de Johan J Vierbergenweg overgaand in de Zwier Regelinkstraat tot aan de N228.

| 11. | De N228 volgend in zuidelijke richting tot aan de Damweg. |
| --- | --- |

11.

De N228 volgend in zuidelijke richting tot aan de Damweg.

| 12. | De Damweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Zuidzijdseweg. |
| --- | --- |

12.

De Damweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Zuidzijdseweg.

| 13. | De Zuidzijdseweg volgend in westelijke richting overgaand in de Slangenweg tot aan de West-Vlisterdijk. |
| --- | --- |

13.

De Zuidzijdseweg volgend in westelijke richting overgaand in de Slangenweg tot aan de West-Vlisterdijk.

| 14. | De West-Vlisterdijk volgend in noordelijke richting overgaand in westelijke richting overgaand in de Bredeweg volgend in noordelijke richting overgaand in Grote Haven tot aan de N228. |
| --- | --- |

14.

De West-Vlisterdijk volgend in noordelijke richting overgaand in westelijke richting overgaand in de Bredeweg volgend in noordelijke richting overgaand in Grote Haven tot aan de N228.

| 15. | De N228 volgend in westelijke richting tot aan de Goverwellesingel. |
| --- | --- |

15.

De N228 volgend in westelijke richting tot aan de Goverwellesingel.

15.12.2020

Poola

| Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikli 29 lõikega 1 |
| --- | --- |
| W województwie wielkopolskim, w powiecie wolsztyńskim: |
| Obszary gmin Wolsztyn i Przemęt położone w promieniu 3 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.0492 E 16.1558 | 23.12.2020 |

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikli 29 lõikega 1

W województwie wielkopolskim, w powiecie wolsztyńskim:

Obszary gmin Wolsztyn i Przemęt położone w promieniu 3 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.0492 E 16.1558

23.12.2020

Rootsi

| Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikli 29 lõikega 1 |
| --- | --- |
| Those parts of the municipality of Ystad (ADNS code 01200) contained within a circle of a radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N55.24.13 and E14.5.27 | 10.12.2020 |

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikli 29 lõikega 1

Those parts of the municipality of Ystad (ADNS code 01200) contained within a circle of a radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N55.24.13 and E14.5.27

10.12.2020

B osa

Artiklis 1 osutatud järelevalvetsoon:

Horvaatia

| Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31 |
| --- | --- |
| Općina Koprivnički Bregi, naselja Koprivnički Bregi i Jeduševac,
  općina Novigrad Podravski, naselja Plavšinac, Delovi, Vlaislav i Novigrad Podravski, općina Hlebine, naselje Hlebine u Koprivničko- križevačkoj županiji koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa tri kilometra sa središtem na GPS koordinatama N46.122115; E16.9561216666667. | 1.1.2021–10.1.2021 |
| Općina Koprivnica naselja Bakovčica, Koprivnica, Draganovec, Herešin, Jagnjedovec, Starigrad i Štaglinec, općina Hlebine, naselje Gabajeva Greda, općina Drnje, naselje Drnje, općina Molve, naselja Molve, Molve Grede, Čingi - Lingi i Repaš, općina Koprivnički Bregi, naselje Glogovac, općina Gola, naselja Ždala, Gola, Gotalovo, Novačka i Otočka, općina Virje, naselja Donje Zdjelice, Miholjanec, Hampovica i Virje, općina Petrinec naselja Sigetec, Komatnica i Peteranec, općina Đurđevac, naselje Đurđevac, općina Novigrad Podravski, naselja Borovljani, Javorovac i Srdinac, općina Sokolovac, naselje Gornja Velika, općina Novo Virje, naselje Novo Virje u Koprivničko- križevačkoj županiji i općina Kapela, naselja Gornji Mosti, Donji Mosti i Srednji Mosti u Bjelovarsko-bilogorskoj županiji koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa sedam kilometra sa središtem na GPS koordinatama N46.122115; E16.9561216666667. | 10.1.2021 |

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31

Općina Koprivnički Bregi, naselja Koprivnički Bregi i Jeduševac,

općina Novigrad Podravski, naselja Plavšinac, Delovi, Vlaislav i Novigrad Podravski, općina Hlebine, naselje Hlebine u Koprivničko- križevačkoj županiji koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa tri kilometra sa središtem na GPS koordinatama N46.122115; E16.9561216666667.

1.1.2021–10.1.2021

Općina Koprivnica naselja Bakovčica, Koprivnica, Draganovec, Herešin, Jagnjedovec, Starigrad i Štaglinec, općina Hlebine, naselje Gabajeva Greda, općina Drnje, naselje Drnje, općina Molve, naselja Molve, Molve Grede, Čingi - Lingi i Repaš, općina Koprivnički Bregi, naselje Glogovac, općina Gola, naselja Ždala, Gola, Gotalovo, Novačka i Otočka, općina Virje, naselja Donje Zdjelice, Miholjanec, Hampovica i Virje, općina Petrinec naselja Sigetec, Komatnica i Peteranec, općina Đurđevac, naselje Đurđevac, općina Novigrad Podravski, naselja Borovljani, Javorovac i Srdinac, općina Sokolovac, naselje Gornja Velika, općina Novo Virje, naselje Novo Virje u Koprivničko- križevačkoj županiji i općina Kapela, naselja Gornji Mosti, Donji Mosti i Srednji Mosti u Bjelovarsko-bilogorskoj županiji koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa sedam kilometra sa središtem na GPS koordinatama N46.122115; E16.9561216666667.

10.1.2021

Taani

| Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31 |
| --- | --- |
| The parts of Randers municipality (ADNS code 01730) lying in Denmark, beyond the area described in the protection zone and beyond the area in the surveillance zone within the circle of radius 10 kilometres, centred on GPS koordinates N56.3980; E10.1936. | 20.12.2020 |
| The parts of Tønder municipality (ADNS code 01550), beyond the area described in the protection zone and beyond the area of the surveillance zone lying in Germany but within the circles of radius 10 kilometres, centred on GPS coordinates N 54,844346;E 8,688644, GPS coordinates N54,841968;E8,868140 and GPS coordinates N54,863731;E8,718642 | 24.12.2020 |

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31

The parts of Randers municipality (ADNS code 01730) lying in Denmark, beyond the area described in the protection zone and beyond the area in the surveillance zone within the circle of radius 10 kilometres, centred on GPS koordinates N56.3980; E10.1936.

20.12.2020

The parts of Tønder municipality (ADNS code 01550), beyond the area described in the protection zone and beyond the area of the surveillance zone lying in Germany but within the circles of radius 10 kilometres, centred on GPS coordinates N 54,844346;E 8,688644, GPS coordinates N54,841968;E8,868140 and GPS coordinates N54,863731;E8,718642

24.12.2020

Prantsusmaa

| Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31 |
| --- | --- |
| Les communes suivantes dans le département de HAUTE-CORSE (2B) |
| All except the following:






  — | ALTIANI |

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31

Les communes suivantes dans le département de HAUTE-CORSE (2B)

All except the following:

—

ALTIANI

| — | AVAPESSA |
| --- | --- |

—

AVAPESSA

| — | BIGORNO |
| --- | --- |

—

BIGORNO

| — | BISINCHI |
| --- | --- |

—

BISINCHI

| — | CAMPILE |
| --- | --- |

—

CAMPILE

| — | CAMPITELLO |
| --- | --- |

—

CAMPITELLO

| — | CANAVAGGIA |
| --- | --- |

—

CANAVAGGIA

| — | CASTELLO-DI-ROSTINO |
| --- | --- |

—

CASTELLO-DI-ROSTINO

| — | CATERI |
| --- | --- |

—

CATERI

| — | CROCICCHIA |
| --- | --- |

—

CROCICCHIA

| — | ERBAJOLO |
| --- | --- |

—

ERBAJOLO

| — | FELICETO |
| --- | --- |

—

FELICETO

| — | FOCICCHIA |
| --- | --- |

—

FOCICCHIA

| — | LENTO |
| --- | --- |

—

LENTO

| — | MONTEGROSSO |
| --- | --- |

—

MONTEGROSSO

| — | MURO |
| --- | --- |

—

MURO

| — | NESSA |
| --- | --- |

—

NESSA

| — | ORTIPORIO |
| --- | --- |

—

ORTIPORIO

| — | PENTA-ACQUATELLA |
| --- | --- |

—

PENTA-ACQUATELLA

| — | PIEDICORTE-DI-GAGGIO |
| --- | --- |

—

PIEDICORTE-DI-GAGGIO

| — | SCOLCA |
| --- | --- |

—

SCOLCA

| — | SPELONCATO |
| --- | --- |

—

SPELONCATO

| — | SANT'ANDREA-DI-BOZIO |
| --- | --- |

—

SANT'ANDREA-DI-BOZIO

| — | SANT'ANTONINO |
| --- | --- |

—

SANT'ANTONINO

| — | VALLE-DI-ROSTINO |
| --- | --- |

—

VALLE-DI-ROSTINO

| — | VOLPAJOLA |
| --- | --- |

—

VOLPAJOLA

19.12.2020

| — | ALTIANI |
| --- | --- |

—

ALTIANI

| — | AVAPESSA |
| --- | --- |

—

AVAPESSA

| — | BIGORNO |
| --- | --- |

—

BIGORNO

| — | BISINCHI |
| --- | --- |

—

BISINCHI

| — | CAMPILE |
| --- | --- |

—

CAMPILE

| — | CAMPITELLO |
| --- | --- |

—

CAMPITELLO

| — | CANAVAGGIA |
| --- | --- |

—

CANAVAGGIA

| — | CASTELLO-DI-ROSTINO |
| --- | --- |

—

CASTELLO-DI-ROSTINO

| — | CATERI |
| --- | --- |

—

CATERI

| — | CROCICCHIA |
| --- | --- |

—

CROCICCHIA

| — | ERBAJOLO |
| --- | --- |

—

ERBAJOLO

| — | FELICETO |
| --- | --- |

—

FELICETO

| — | FOCICCHIA |
| --- | --- |

—

FOCICCHIA

| — | LENTO |
| --- | --- |

—

LENTO

| — | MONTEGROSSO |
| --- | --- |

—

MONTEGROSSO

| — | MURO |
| --- | --- |

—

MURO

| — | NESSA |
| --- | --- |

—

NESSA

| — | ORTIPORIO |
| --- | --- |

—

ORTIPORIO

| — | PENTA-ACQUATELLA |
| --- | --- |

—

PENTA-ACQUATELLA

| — | PIEDICORTE-DI-GAGGIO |
| --- | --- |

—

PIEDICORTE-DI-GAGGIO

| — | SCOLCA |
| --- | --- |

—

SCOLCA

| — | SPELONCATO |
| --- | --- |

—

SPELONCATO

| — | SANT'ANDREA-DI-BOZIO |
| --- | --- |

—

SANT'ANDREA-DI-BOZIO

| — | SANT'ANTONINO |
| --- | --- |

—

SANT'ANTONINO

| — | VALLE-DI-ROSTINO |
| --- | --- |

—

VALLE-DI-ROSTINO

| — | VOLPAJOLA |
| --- | --- |

—

VOLPAJOLA

11.12.2020–19.12.2020

Les communes suivantes dans le département de YVELINES (78)

| — | BAILLY |
| --- | --- |

—

BAILLY

| — | BOIS-D'ARCY |
| --- | --- |

—

BOIS-D'ARCY

| — | BOUGIVAL |
| --- | --- |

—

BOUGIVAL

| — | BUC |
| --- | --- |

—

BUC

| — | LA CELLE-SAINT-CLOUD |
| --- | --- |

—

LA CELLE-SAINT-CLOUD

| — | CHAMBOURCY |
| --- | --- |

—

CHAMBOURCY

| — | CHATEAUFORT |
| --- | --- |

—

CHATEAUFORT

| — | CHAVENAY |
| --- | --- |

—

CHAVENAY

| — | LE CHESNAY |
| --- | --- |

—

LE CHESNAY

| — | LES CLAYES-SOUS-BOIS |
| --- | --- |

—

LES CLAYES-SOUS-BOIS

| — | CROISSY-SUR-SEINE |
| --- | --- |

—

CROISSY-SUR-SEINE

| — | ELANCOURT |
| --- | --- |

—

ELANCOURT

| — | L'ETANG-LA-VILLE |
| --- | --- |

—

L'ETANG-LA-VILLE

| — | FONTENAY-LE-FLEURY |
| --- | --- |

—

FONTENAY-LE-FLEURY

| — | FOURQUEUX |
| --- | --- |

—

FOURQUEUX

| — | GUYANCOURT |
| --- | --- |

—

GUYANCOURT

| — | JOUY-EN-JOSAS |
| --- | --- |

—

JOUY-EN-JOSAS

| — | LES LOGES-EN-JOSAS |
| --- | --- |

—

LES LOGES-EN-JOSAS

| — | LOUVECIENNES |
| --- | --- |

—

LOUVECIENNES

| — | MAGNY-LES-HAMEAUX |
| --- | --- |

—

MAGNY-LES-HAMEAUX

| — | MAREIL-MARLY |
| --- | --- |

—

MAREIL-MARLY

| — | MARLY-LE-ROI |
| --- | --- |

—

MARLY-LE-ROI

| — | MAUREPAS |
| --- | --- |

—

MAUREPAS

| — | MONTIGNY-LE-BRETONNEUX |
| --- | --- |

—

MONTIGNY-LE-BRETONNEUX

| — | NOISY-LE-ROI |
| --- | --- |

—

NOISY-LE-ROI

| — | LE PECQ |
| --- | --- |

—

LE PECQ

| — | PLAISIR |
| --- | --- |

—

PLAISIR

| — | LE PORT-MARLY |
| --- | --- |

—

LE PORT-MARLY

| — | RENNEMOULIN |
| --- | --- |

—

RENNEMOULIN

| — | ROCQUENCOURT |
| --- | --- |

—

ROCQUENCOURT

| — | SAINT-NOM-LA-BRETECHE |
| --- | --- |

—

SAINT-NOM-LA-BRETECHE

| — | TOUSSUS-LE-NOBLE |
| --- | --- |

—

TOUSSUS-LE-NOBLE

| — | TRAPPES |
| --- | --- |

—

TRAPPES

| — | VELIZY-VILLACOUBLAY |
| --- | --- |

—

VELIZY-VILLACOUBLAY

| — | VERSAILLES |
| --- | --- |

—

VERSAILLES

| — | LE VESINET |
| --- | --- |

—

LE VESINET

| — | VILLEPREUX |
| --- | --- |

—

VILLEPREUX

| — | VIROFLAY |
| --- | --- |

—

VIROFLAY

| — | VOISINS-LE-BRETONNEUX |
| --- | --- |

—

VOISINS-LE-BRETONNEUX

20.12.2020

| — | SAINT-CYR-L'ECOLE |
| --- | --- |

—

SAINT-CYR-L'ECOLE

11.12.2020–20.12.2020

Les communes suivantes dans le département de Corse du Sud (2A)

| — | ALBITRECCIA |
| --- | --- |

—

ALBITRECCIA

| — | APPIETTO |
| --- | --- |

—

APPIETTO

| — | CALCATOGGIO |
| --- | --- |

—

CALCATOGGIO

| — | CANNELLE |
| --- | --- |

—

CANNELLE

| — | CASAGLIONE |
| --- | --- |

—

CASAGLIONE

| — | CAURO |
| --- | --- |

—

CAURO

| — | COGNOCOLI-MONTICCHI |
| --- | --- |

—

COGNOCOLI-MONTICCHI

| — | CUTTOLI-CORTICCHIATO |
| --- | --- |

—

CUTTOLI-CORTICCHIATO

| — | ECCICA-SUARELLA |
| --- | --- |

—

ECCICA-SUARELLA

| — | OCANA |
| --- | --- |

—

OCANA

| — | PERI |
| --- | --- |

—

PERI

| — | PIETROSELLA |
| --- | --- |

—

PIETROSELLA

| — | SARI-D\'ORCINO |
| --- | --- |

—

SARI-D\'ORCINO

| — | SANT\'ANDRÉA-D\'ORCINO |
| --- | --- |

—

SANT\'ANDRÉA-D\'ORCINO

| — | TAVACO |
| --- | --- |

—

TAVACO

| — | VALLE-DI-MEZZANA |
| --- | --- |

—

VALLE-DI-MEZZANA

| — | VILLANOVA |
| --- | --- |

—

VILLANOVA

18.12.2020

| — | AFA |
| --- | --- |

—

AFA

| — | AJACCIO |
| --- | --- |

—

AJACCIO

| — | ALATA |
| --- | --- |

—

ALATA

| — | BASTELICACCIA |
| --- | --- |

—

BASTELICACCIA

| — | GROSSETO-PRUGNA |
| --- | --- |

—

GROSSETO-PRUGNA

| — | SARROLA-CARCOPINO |
| --- | --- |

—

SARROLA-CARCOPINO

10.12.2020–18.12.2020

Saksamaa

| Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31 |
| --- | --- |
| SCHLESWIG-HOLSTEIN |
| Landkreis Nordfriesland







  — | Gemeinde Galmsbüll |

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31

SCHLESWIG-HOLSTEIN

Landkreis Nordfriesland

—

Gemeinde Galmsbüll

| — | Gemeinde Dagebüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dagebüll

| — | Gemeinde Ockholm |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ockholm

| — | Hallig Gröde |
| --- | --- |

—

Hallig Gröde

| — | Hallig Langeneß |
| --- | --- |

—

Hallig Langeneß

| — | Gemeinde Wyk auf Föhr |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wyk auf Föhr

| — | Gemeinde Wrixum |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wrixum

| — | Gemeinde Oevenum |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oevenum

10.12.2020

Landkreis Nordfriesland

| — | Hallig Oland |
| --- | --- |

—

Hallig Oland

2.12.2020–10.12.2020

Landkreis Segeberg

| — | Gemeinde Daldorf - südlich des Hohenberger Wegs und der Ricklinger Str. sowie westlich der BAB 21 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Daldorf - südlich des Hohenberger Wegs und der Ricklinger Str. sowie westlich der BAB 21

| — | Gemeinde Rickling - exklusive des Gebiets in Part A |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rickling - exklusive des Gebiets in Part A

| — | Gemeinde Boostedt - exklusive des Gebiets in Part A |
| --- | --- |

—

Gemeinde Boostedt - exklusive des Gebiets in Part A

| — | Gemeinde Groß Kummerfeld |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Kummerfeld

| — | Gemeinde Negernbötel – Gebiet westlich der BAB 21 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Negernbötel – Gebiet westlich der BAB 21

| — | Stadt Wahlstedt |
| --- | --- |

—

Stadt Wahlstedt

| — | Gemeinde Wittenborn - Gebiet westlich der Kieler Str. und nördlich der B 206 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wittenborn - Gebiet westlich der Kieler Str. und nördlich der B 206

| — | Gemeinde Bark |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bark

| — | Gemeinde Todesfelde - Gebiet westlich der Verlängerung der Straße Hörn und nördlich des Bogens Poggensaal sowie nördlich der Todesfelder Straße (L 187) |
| --- | --- |

—

Gemeinde Todesfelde - Gebiet westlich der Verlängerung der Straße Hörn und nördlich des Bogens Poggensaal sowie nördlich der Todesfelder Straße (L 187)

| — | Gemeinde Hartenholm |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hartenholm

| — | Gemeinde Hasenmoor |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hasenmoor

| — | Gemeinde Bimöhlen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bimöhlen

| — | Gemeinde Großenaspe - exklusive des Gebiets in Part A |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großenaspe - exklusive des Gebiets in Part A

| — | Gemeinde Wiemersdorf - Gebiet östlich der Bahnstrecke Bad Bramstedt-Neumünster bis zur Bahnhofstraße sowie östlich der Straße Am Teich, des Verbindungsfeldweges zwischen Am Teich und Ziegeleiweg, östlich des Ziegeleiwegs bis zur Wiemersdorfer Au, nördlich der Wiemersdorfer Au und östlich der Straße Harzhorn |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wiemersdorf - Gebiet östlich der Bahnstrecke Bad Bramstedt-Neumünster bis zur Bahnhofstraße sowie östlich der Straße Am Teich, des Verbindungsfeldweges zwischen Am Teich und Ziegeleiweg, östlich des Ziegeleiwegs bis zur Wiemersdorfer Au, nördlich der Wiemersdorfer Au und östlich der Straße Harzhorn

| — | Gemeinde Gönnebek |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gönnebek

14.12.2020

Landkreis Segeberg

| — | Gemeinde Latendorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Latendorf

| — | Gemeinde Heidmühlen - exklusive des Bereiches zwischen Stellbrooker Weg und Osterau nördlich des Stellbrooker Moors |
| --- | --- |

—

Gemeinde Heidmühlen - exklusive des Bereiches zwischen Stellbrooker Weg und Osterau nördlich des Stellbrooker Moors

| — | Gemeinde Boostedt - Gebiet südlich der Ortschaft Boostedt (entlang Waldweg, Heidenbarg, Münsterberg, Heisterbarg, Zum Quellental, Tegelbar, Mühlenweg, Latendorfer Str.) sowie östlich und südlich des Bundeswehrgeländes |
| --- | --- |

—

Gemeinde Boostedt - Gebiet südlich der Ortschaft Boostedt (entlang Waldweg, Heidenbarg, Münsterberg, Heisterbarg, Zum Quellental, Tegelbar, Mühlenweg, Latendorfer Str.) sowie östlich und südlich des Bundeswehrgeländes

| — | Gemeinde Rickling - Gebiet südlich der Rothenmühlenau und westlich der Straßen Alter Schönmoorer Weg und Kirschenweg bis zur Einmündung in die Schönmoorer Str., weiter südlich der Schönmoorer Str. bis zum Glinngraben und westlich des Glinngrabens |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rickling - Gebiet südlich der Rothenmühlenau und westlich der Straßen Alter Schönmoorer Weg und Kirschenweg bis zur Einmündung in die Schönmoorer Str., weiter südlich der Schönmoorer Str. bis zum Glinngraben und westlich des Glinngrabens

| — | Gemeinde Großenaspe - Gebiet westlich der Straßen Halloh und Eekholt sowie östlich des Wildparks Eekholt |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großenaspe - Gebiet westlich der Straßen Halloh und Eekholt sowie östlich des Wildparks Eekholt

| — | Forstgutsbezirk Buchholz |
| --- | --- |

—

Forstgutsbezirk Buchholz

6.12.2020–14.12.2020

Kreisfreie Stadt Neumünster

| — | von der Kreisgrenze zum Kreis Segeberg stadteinwärts auf der Altonaer Straße bis zum Holsatenring, ostwärts entlang Holsatenring und Sachsenring bis zur Kreuzung Haart, an der Kreuzung Haart / Sachsenring südostwärts Richtung Segeberg bis zur Straße „Am Geilenbek”, von dort die Straße „Am Geilenbek” entlang bis zur Kreisgrenze des Kreises Plön, dann entlang der Stadtgrenze bis zur Kreisgrenze des Kreises Segeberg Höhe Kummerfelder Straße |
| --- | --- |

—

von der Kreisgrenze zum Kreis Segeberg stadteinwärts auf der Altonaer Straße bis zum Holsatenring, ostwärts entlang Holsatenring und Sachsenring bis zur Kreuzung Haart, an der Kreuzung Haart / Sachsenring südostwärts Richtung Segeberg bis zur Straße „Am Geilenbek”, von dort die Straße „Am Geilenbek” entlang bis zur Kreisgrenze des Kreises Plön, dann entlang der Stadtgrenze bis zur Kreisgrenze des Kreises Segeberg Höhe Kummerfelder Straße

14.12.2020

Landkreis Plön

| — | Gemeinde Bönebüttel - von der Stadtgrenze Neumünster südlich der Bundesstraße B430 bis zur Straße Sickfurt, dann südlich der Straße Börringbaumer Weg bis zum Wiesenweg |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bönebüttel - von der Stadtgrenze Neumünster südlich der Bundesstraße B430 bis zur Straße Sickfurt, dann südlich der Straße Börringbaumer Weg bis zum Wiesenweg

| — | Gemeinde Rendswühren - südlich der Straße Wiesenweg und Neuenrader Weg bis zur B430, dann südlich der B430 bis zur Straße Gönnebeker Weg, dann südwestlich der Straße Gönnebeker Weg und der Straße Böhren bis zur Kreisgrenze des Kreises Segeberg |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rendswühren - südlich der Straße Wiesenweg und Neuenrader Weg bis zur B430, dann südlich der B430 bis zur Straße Gönnebeker Weg, dann südwestlich der Straße Gönnebeker Weg und der Straße Böhren bis zur Kreisgrenze des Kreises Segeberg

14.12.2020

Landkreis Nordfriesland

| — | Gemeinde Friedrich-Wilhelm-Lübke-Koog |
| --- | --- |

—

Gemeinde Friedrich-Wilhelm-Lübke-Koog

| — | Gemeinde Aventoft |
| --- | --- |

—

Gemeinde Aventoft

| — | Gemeinde Ellhöft |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ellhöft

| — | Gemeinde Süderlügum |
| --- | --- |

—

Gemeinde Süderlügum

| — | Gemeinde Westre |
| --- | --- |

—

Gemeinde Westre

| — | Gemeinde Ladelund |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ladelund

| — | Gemeinde Achtrup |
| --- | --- |

—

Gemeinde Achtrup

| — | Gemeinde Karlum |
| --- | --- |

—

Gemeinde Karlum

| — | Gemeinde Lexgaard |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lexgaard

| — | Gemeinde Galmsbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Galmsbüll

| — | Gemeinde Leck |
| --- | --- |

—

Gemeinde Leck

| — | Gemeinde Sprakebüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Sprakebüll

| — | Gemeinde Stadum |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadum

| — | Gemeinde Enge-Sande |
| --- | --- |

—

Gemeinde Enge-Sande

| — | Gemeinde Bargum |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bargum

| — | Gemeinde Stedesand |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stedesand

| — | Gemeinde Langenhorn |
| --- | --- |

—

Gemeinde Langenhorn

| — | Gemeinde Dagebüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dagebüll

24.12.2020

Landkreis Nordfriesland

| — | Gemeinde Rodenäs |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rodenäs

| — | Gemeinde Neukirchen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neukirchen

| — | Gemeinde Klanxbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klanxbüll

| — | Gemeinde Humptrup |
| --- | --- |

—

Gemeinde Humptrup

| — | Gemeinde Braderup |
| --- | --- |

—

Gemeinde Braderup

| — | Gemeinde Tinningstedt |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tinningstedt

| — | Gemeinde Klixbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klixbüll

| — | Gemeinde Risum-Lindholm |
| --- | --- |

—

Gemeinde Risum-Lindholm

| — | Gemeinde Niebüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Niebüll

| — | Gemeinde Bosbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bosbüll

| — | Gemeinde Uphusum |
| --- | --- |

—

Gemeinde Uphusum

| — | Gemeinde Klanxbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klanxbüll

| — | Gemeinde Emmelsbüll-Horsbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Emmelsbüll-Horsbüll

| — | Gemeinde Holm |
| --- | --- |

—

Gemeinde Holm

16.12.2020–24.12.2020

Landkreis Nordfriesland

| — | Hallig Hooge |
| --- | --- |

—

Hallig Hooge

| — | Hallig Süderoog |
| --- | --- |

—

Hallig Süderoog

| — | Hallig Südfall |
| --- | --- |

—

Hallig Südfall

19.12.2020

Landkreis Nordfriesland

| — | Gemeinde Pellworm |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pellworm

11.12.2020–19.12.2020

MECKLENBURG-VORPOMMERN

Landkreis Vorpommern-Rügen

| — | Gemeinde Ostseebad Prerow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ostseebad Prerow

| — | Gemeinde Wieck a. Darß |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wieck a. Darß

| — | Gemeinde Pruchten |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pruchten

| — | Stadt Barth einschließlich der Ortsteile Tannenheim, Planitz, Glöwitz, Fahrenkamp |
| --- | --- |

—

Stadt Barth einschließlich der Ortsteile Tannenheim, Planitz, Glöwitz, Fahrenkamp

| — | Gemeinde Fuhlendorf - Ortsteile Bodstedt, Fuhlendorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Fuhlendorf - Ortsteile Bodstedt, Fuhlendorf

| — | Gemeinde Kenz-Küstrow, Ortsteile: Dabitz und Küstrow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kenz-Küstrow, Ortsteile: Dabitz und Küstrow

18.12.2020

Landkreis Vorpommern-Rügen

| — | Ostseeheilbad Zingst |
| --- | --- |

—

Ostseeheilbad Zingst

10.12.2020 –18.12.2020

Landkreis Vorpommern-Rügen

| — | Gemeinde Dreschvitz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dreschvitz

| — | Gemeinde Ummanz - Ortsteile Lüßvitz, Moordorf, Unrow, Lieschow, Groß Kubitz, Dubkevitz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ummanz - Ortsteile Lüßvitz, Moordorf, Unrow, Lieschow, Groß Kubitz, Dubkevitz

| — | Gemeinde Sehlen - Ortsteile Sehlen, Groß Kubbelkow, Teschenhagen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Sehlen - Ortsteile Sehlen, Groß Kubbelkow, Teschenhagen

| — | Gemeinde Garz - Ortsteile Buhse, Bietegast, Garz, Dumsevitz, Gützlaffshagen, Heidenfelde, Karnitz, Klein Stubben, Kniepow, Koldevitz, Kowall, Poltenbusch, Rosengarten, Tangnitz, Swine, Wendorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Garz - Ortsteile Buhse, Bietegast, Garz, Dumsevitz, Gützlaffshagen, Heidenfelde, Karnitz, Klein Stubben, Kniepow, Koldevitz, Kowall, Poltenbusch, Rosengarten, Tangnitz, Swine, Wendorf

| — | Gemeinde Poseritz - Ortsteile Poseritz, Glutzow-Siedlung, Glutzow-Hof, Groß Stubben, Klein Grabow, Luppath, Mellnitz, Mellnitz Hof, Mellnitz Siedlung, Neparmitz, Neparmitz Ausbau, Puddemin, Renz, Swantow, Üselitz, Venzvitz, Wulfsberg, Zeiten |
| --- | --- |

—

Gemeinde Poseritz - Ortsteile Poseritz, Glutzow-Siedlung, Glutzow-Hof, Groß Stubben, Klein Grabow, Luppath, Mellnitz, Mellnitz Hof, Mellnitz Siedlung, Neparmitz, Neparmitz Ausbau, Puddemin, Renz, Swantow, Üselitz, Venzvitz, Wulfsberg, Zeiten

| — | Gemeinde Gustow - Ortsteile Benz, Gustow, Drigge, Nesebanz, Prosnitz, Sissow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gustow - Ortsteile Benz, Gustow, Drigge, Nesebanz, Prosnitz, Sissow

| — | Gemeinde Altefähr - Ortsteile Altefähr, Barnkevitz, Grahlhof, Jarkvitz, Klein Bandelvitz, Scharpitz, Poppelvitz, Groß Bandelvitz, Papenhagen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Altefähr - Ortsteile Altefähr, Barnkevitz, Grahlhof, Jarkvitz, Klein Bandelvitz, Scharpitz, Poppelvitz, Groß Bandelvitz, Papenhagen

| — | Gemeinde Rambin - Ortsteile Bessin, Breesen, Grabitz, Kasselvitz-Ausbau, Gurvitz, Neuendorfer Katen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rambin - Ortsteile Bessin, Breesen, Grabitz, Kasselvitz-Ausbau, Gurvitz, Neuendorfer Katen

| — | Gemeinde Samtens - Ortsteile Berglase, Dumrade, Tolkmitz, Stönkvitz, Zirkow-Hof, Negast, Sehrow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Samtens - Ortsteile Berglase, Dumrade, Tolkmitz, Stönkvitz, Zirkow-Hof, Negast, Sehrow

| — | Gemeinde Putbus - Ortsteile Dumgenevitz, Krimvitz, Strachtitz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Putbus - Ortsteile Dumgenevitz, Krimvitz, Strachtitz

| — | Gemeinde Gingst - Ortsteile Haidhof, Steinsdorf, Klucksevitz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gingst - Ortsteile Haidhof, Steinsdorf, Klucksevitz

| — | Gemeinde Parchtitz - Ortsteile Neuendorf, Volkshagen, Platvitz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Parchtitz - Ortsteile Neuendorf, Volkshagen, Platvitz

| — | Hansestadt Stralsund |
| --- | --- |

—

Hansestadt Stralsund

| — | Gemeinde Sundhagen - Ortsteile Niederhof, Neuhof |
| --- | --- |

—

Gemeinde Sundhagen - Ortsteile Niederhof, Neuhof

18.12.2020

Landkreis Vorpommern-Rügen

| — | Gemeinde Rambin - Ortsteile Drammendorf, Götemitz, Kasselvitz, Kasselvitzer Katen, Rothenkirchen, Sellentin, Rambin, Giesendorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rambin - Ortsteile Drammendorf, Götemitz, Kasselvitz, Kasselvitzer Katen, Rothenkirchen, Sellentin, Rambin, Giesendorf

| — | Gemeinde Samtens - Ortsteile Frankenthal, Muhlitz, Luttow, Natzevitz, Samtens |
| --- | --- |

—

Gemeinde Samtens - Ortsteile Frankenthal, Muhlitz, Luttow, Natzevitz, Samtens

| — | Gemeinde Gustow - Ortsteile Saalkow, Warksow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gustow - Ortsteile Saalkow, Warksow

| — | Gemeinde Poseritz - Ortsteile Datzow, Poseritz-Ausbau |
| --- | --- |

—

Gemeinde Poseritz - Ortsteile Datzow, Poseritz-Ausbau

| — | Gemeinde Altefähr - Ortsteil Kransdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Altefähr - Ortsteil Kransdorf

10.12.2020–18.12.2020

Landkreis Vorpommern-Rügen

| — | Gemeinde Lindholz - Ortsteile Breesen, Tangrim, Carlsthal |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lindholz - Ortsteile Breesen, Tangrim, Carlsthal

| — | Gemeinde Deyelsdorf - Ortsteile Deyelsdorf, Stubbendorf, Fäsekow, Bassendorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Deyelsdorf - Ortsteile Deyelsdorf, Stubbendorf, Fäsekow, Bassendorf

| — | Gemeinde Grammendorf - Ortsteile Keffenbrink, Dorow, Nehringen, Rodde, Camper |
| --- | --- |

—

Gemeinde Grammendorf - Ortsteile Keffenbrink, Dorow, Nehringen, Rodde, Camper

23.12.2020

Landkreis Rostock

| — | Gemeinde Neubukow Stadt - Ortsteil Panzow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neubukow Stadt - Ortsteil Panzow

| — | Gemeinde Biendorf - Ortsteile Biendorf, Büttelkow, Gersdorf, Körchow, Parchow, Sandhagen, Uhlenbrook, Westenbrügge, Wischuer |
| --- | --- |

—

Gemeinde Biendorf - Ortsteile Biendorf, Büttelkow, Gersdorf, Körchow, Parchow, Sandhagen, Uhlenbrook, Westenbrügge, Wischuer

| — | Gemeinde Rerik Stadt - Ortsteile Blengow, Gaarzer Hof, Garvsmühlen, Meschendorf, Rerik, Roggow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rerik Stadt - Ortsteile Blengow, Gaarzer Hof, Garvsmühlen, Meschendorf, Rerik, Roggow

| — | Gemeinde Alt Bukow - Ortsteile Alt Bukow, Questin, Teschow, Bantow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Alt Bukow - Ortsteile Alt Bukow, Questin, Teschow, Bantow

| — | Gemeinde Am Salzhaff - Ortsteile Klein Strömkendorf, Pepelow, Rakow, Teßmannsdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Am Salzhaff - Ortsteile Klein Strömkendorf, Pepelow, Rakow, Teßmannsdorf

| — | Gemeinde Bastorf - Ortsteile Bastorf, Hohen Niendorf, Mechelsdorf, Wendelstorf, Westhof, Zweedorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bastorf - Ortsteile Bastorf, Hohen Niendorf, Mechelsdorf, Wendelstorf, Westhof, Zweedorf

| — | Gemeinde Carinerland - Ortsteile Alt Karin, Bolland, Clausdorf, Danneborth, Garvensdorf, Kamin, Karin, Kirch Mulsow, Klein Mulsow, Krempin, Moitin, Neu Karin, Ravensberg, Zarfzow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Carinerland - Ortsteile Alt Karin, Bolland, Clausdorf, Danneborth, Garvensdorf, Kamin, Karin, Kirch Mulsow, Klein Mulsow, Krempin, Moitin, Neu Karin, Ravensberg, Zarfzow

| — | Kröpelin Stadt - Ortsteile Altenhagen, Boldenshagen, Brusow, Detershagen, Diedrichshagen, Hanshagen, Horst, Hundehagen, Jennewitz, Klein Nienhagen, Kröpelin, Parchow Ausbau, Schmadebeck, Wichmannsdorf |
| --- | --- |

—

Kröpelin Stadt - Ortsteile Altenhagen, Boldenshagen, Brusow, Detershagen, Diedrichshagen, Hanshagen, Horst, Hundehagen, Jennewitz, Klein Nienhagen, Kröpelin, Parchow Ausbau, Schmadebeck, Wichmannsdorf

17.12.2020

Landkreis Rostock

| — | Gemeinde Neubukow Stadt - Ortsteile Buschmühlen, Malpendorf, Neubukow, Spriehusen, Steinbrink |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neubukow Stadt - Ortsteile Buschmühlen, Malpendorf, Neubukow, Spriehusen, Steinbrink

| — | Gemeinde Biendorf - Ortsteile Jörnstorf Dorf, Jörnstorf Hof, Lehnenhof |
| --- | --- |

—

Gemeinde Biendorf - Ortsteile Jörnstorf Dorf, Jörnstorf Hof, Lehnenhof

| — | Gemeinde Rerik Stadt - Ortsteile Russow, Russow Ausbau |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rerik Stadt - Ortsteile Russow, Russow Ausbau

9.12.2020–17.12.2020

Landkreis Rostock

| — | Stadt Gnoien - Ortsteile Dölitz, Kranichshof sowie die Stadt Gnoien nordwestlich der Teterower Straße und nordwestlich der Straße „Bleiche“ |
| --- | --- |

—

Stadt Gnoien - Ortsteile Dölitz, Kranichshof sowie die Stadt Gnoien nordwestlich der Teterower Straße und nordwestlich der Straße „Bleiche“

| — | Gemeinde Behren-Lübchin - Ortsteile Alt Quitzenow, Bäbelitz, Behren-Lübchin, Friedrichshof, Groß Nieköhr, Klein Nieköhr, Neu Nieköhr, Neu Quitzenow, Samow, Viecheln und Wasdow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Behren-Lübchin - Ortsteile Alt Quitzenow, Bäbelitz, Behren-Lübchin, Friedrichshof, Groß Nieköhr, Klein Nieköhr, Neu Nieköhr, Neu Quitzenow, Samow, Viecheln und Wasdow

| — | Gemeinde Finkenthal - Ortsteile Finkenthal und Fürstenhof |
| --- | --- |

—

Gemeinde Finkenthal - Ortsteile Finkenthal und Fürstenhof

| — | Gemeinde Walkendorf - Ortsteile Boddin, Gottesgabe, Groß Lunow, Klein Lunow, Neu Boddin |
| --- | --- |

—

Gemeinde Walkendorf - Ortsteile Boddin, Gottesgabe, Groß Lunow, Klein Lunow, Neu Boddin

| — | Gemeinde Altkalen - Ortsteile Altkalen, Alt Pannekow, Damm, Granzow, Granzow Ausbau, Kämmerich, Kleverhof, Lüchow und Neu Pannekow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Altkalen - Ortsteile Altkalen, Alt Pannekow, Damm, Granzow, Granzow Ausbau, Kämmerich, Kleverhof, Lüchow und Neu Pannekow

| — | Gemeinde Schwasdorf - Ortsteile Neu Remlin und Remlin |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwasdorf - Ortsteile Neu Remlin und Remlin

23.12.2020

Landkreis Rostock

| — | Stadt Gnoien - Ortsteile Eschenhörn, Warbelow sowie die Stadt Gnoien südöstlich der Teterower Straße und südöstlich der Straße „Bleiche“ |
| --- | --- |

—

Stadt Gnoien - Ortsteile Eschenhörn, Warbelow sowie die Stadt Gnoien südöstlich der Teterower Straße und südöstlich der Straße „Bleiche“

| — | Gemeinde Behren-Lübchin - Ortsteile Bobbin, Neu Wasdow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Behren-Lübchin - Ortsteile Bobbin, Neu Wasdow

| — | Gemeinde Finkenthal - Ortsteil Schlutow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Finkenthal - Ortsteil Schlutow

15.12.2020

–23.12.2020

Landkreis Nordwestmecklenburg

| — | Gemeinde Boiensdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Boiensdorf

| — | Gemeinde Neuburg- die Ortsteile Lischow, Vogelsang, Nantrow, Neu Nantrow, Ilow, Madsow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuburg- die Ortsteile Lischow, Vogelsang, Nantrow, Neu Nantrow, Ilow, Madsow

| — | Gemeinde Passee- die Ortsteile Neu Poorstorf, Höltingsdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Passee- die Ortsteile Neu Poorstorf, Höltingsdorf

17.12.2020

Landkreis Mecklenburgische Seenplatte

| — | Gemeinde Dargun - Ortschaften Altbauhof, Barlin, Brudersdorf, Darbein, Neu Darbein, Dargun, Dörgelin, Glasow, Groß Methling, Klein Methling (in Teilen), Lehnenhof, Neubauhof, Stubbendorf (in Teilen) |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dargun - Ortschaften Altbauhof, Barlin, Brudersdorf, Darbein, Neu Darbein, Dargun, Dörgelin, Glasow, Groß Methling, Klein Methling (in Teilen), Lehnenhof, Neubauhof, Stubbendorf (in Teilen)

| — | Gemeinde Nossendorf - Ortschaft Nossendorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Nossendorf - Ortschaft Nossendorf

23.12.2020

Madalmaad

| Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31 |
| --- | --- |
| Province: Gelderland |
| 1. | From the corssing Beldertseweg with Amsterdam-Rijnkanaal, follow Beldertseweg (N835) in eastern direction until Ommerenwal. |

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31

Province: Gelderland

1.

From the corssing Beldertseweg with Amsterdam-Rijnkanaal, follow Beldertseweg (N835) in eastern direction until Ommerenwal.

| 2. | Follow Ommerenwal in eastern direction turing into Voorburgtseweg turning into Ooievaar turning into Dokter Guepinlaan turning into Voorstraat turning into Dokter van Noorstraat until Oudsmidsestraat. |
| --- | --- |

2.

Follow Ommerenwal in eastern direction turing into Voorburgtseweg turning into Ooievaar turning into Dokter Guepinlaan turning into Voorstraat turning into Dokter van Noorstraat until Oudsmidsestraat.

| 3. | Follow Oudsmidsestraat in eastern direction until Dorpstraat. |
| --- | --- |

3.

Follow Oudsmidsestraat in eastern direction until Dorpstraat.

| 4. | Follow Dorpstraat in northern direction until Papestraat. |
| --- | --- |

4.

Follow Dorpstraat in northern direction until Papestraat.

| 5. | Follow Papestraat in eastern direction turning into Remstraat turning into Hogeweg until Cuneraweg. |
| --- | --- |

5.

Follow Papestraat in eastern direction turning into Remstraat turning into Hogeweg until Cuneraweg.

| 6. | Follow Cuneraweg in northern direction until Nederrijn (river). |
| --- | --- |

6.

Follow Cuneraweg in northern direction until Nederrijn (river).

| 7. | Follow Nederrijn in south-eastern direction until Veerweg. |
| --- | --- |

7.

Follow Nederrijn in south-eastern direction until Veerweg.

| 8. | Follow Veerweg in southern direction until aan Rijnbandijk. |
| --- | --- |

8.

Follow Veerweg in southern direction until aan Rijnbandijk.

| 9. | Follow Rijnbandijk in eastern direction until Dorpsstraat. |
| --- | --- |

9.

Follow Rijnbandijk in eastern direction until Dorpsstraat.

| 10. | Follow Dorpsstraat in southern direction until Burg Lodderstaat. |
| --- | --- |

10.

Follow Dorpsstraat in southern direction until Burg Lodderstaat.

| 11. | Follow Burg Lodderstraat in eastern direction until Dalwagenseweg. |
| --- | --- |

11.

Follow Burg Lodderstraat in eastern direction until Dalwagenseweg.

| 12. | Follow Dalwagenseweg in southern direction turning into Dodewaardsestraat until Matensestraat. |
| --- | --- |

12.

Follow Dalwagenseweg in southern direction turning into Dodewaardsestraat until Matensestraat.

| 13. | Follow Matensestraat in eastern direction until Dalwagen. |
| --- | --- |

13.

Follow Matensestraat in eastern direction until Dalwagen.

| 14. | Follow Dalwagen in southern direction until Pluimenburgsestraat. |
| --- | --- |

14.

Follow Dalwagen in southern direction until Pluimenburgsestraat.

| 15. | Follow Pluimenburgsestraat in eastern direction, turning into Waalbandijk, crossing river “de Waal” until Waalbandijk. |
| --- | --- |

15.

Follow Pluimenburgsestraat in eastern direction, turning into Waalbandijk, crossing river “de Waal” until Waalbandijk.

| 16. | Follow Waalbandijk in eastern direction allong “pad langs ganzenkuil” until Deest. |
| --- | --- |

16.

Follow Waalbandijk in eastern direction allong “pad langs ganzenkuil” until Deest.

| 17. | Follow Deest in southern direction until Heemstraweg. |
| --- | --- |

17.

Follow Deest in southern direction until Heemstraweg.

| 18. | Follow Van Heemstraweg in eastern direction until Geerstraat. |
| --- | --- |

18.

Follow Van Heemstraweg in eastern direction until Geerstraat.

| 19. | Follow Geerstraat in southern direction until Koningstraat. |
| --- | --- |

19.

Follow Geerstraat in southern direction until Koningstraat.

| 20. | Follow Koningstraat in eastern direction until Betenlaan. |
| --- | --- |

20.

Follow Koningstraat in eastern direction until Betenlaan.

| 21. | Follow Betenlaan in southern direction until Broeksche Leigraaf Winsen (water) |
| --- | --- |

21.

Follow Betenlaan in southern direction until Broeksche Leigraaf Winsen (water)

| 22. | Follow Broeksche Leigraaf Winsen in eastern direction until A50. |
| --- | --- |

22.

Follow Broeksche Leigraaf Winsen in eastern direction until A50.

| 23. | Follow A50 in southern direction until Graafsebaan. |
| --- | --- |

23.

Follow A50 in southern direction until Graafsebaan.

| 24. | Follow Graafsebaan in Northern direction until Julianasingel. |
| --- | --- |

24.

Follow Graafsebaan in Northern direction until Julianasingel.

| 25. | Follow Julianasingel in western direction until Dr Saal v. Zwanenbergsingel. |
| --- | --- |

25.

Follow Julianasingel in western direction until Dr Saal v. Zwanenbergsingel.

| 26. | Follow Dr Saal v. Zwanenbergsingel in northern direction until railway-track Nijmegen-‘s_Hertogenbosch. |
| --- | --- |

26.

Follow Dr Saal v. Zwanenbergsingel in northern direction until railway-track Nijmegen-‘s_Hertogenbosch.

| 27. | Follow railway-track Nijmegen-‘s_Hertogenbosch in western direction until Klompstraat. |
| --- | --- |

27.

Follow railway-track Nijmegen-‘s_Hertogenbosch in western direction until Klompstraat.

| 28. | Follow Klompstraat in northern direction turning into Kepkensdonk turning into Weisestraat until Gewandeweg. |
| --- | --- |

28.

Follow Klompstraat in northern direction turning into Kepkensdonk turning into Weisestraat until Gewandeweg.

| 29. | Follow Gewandeweg in western direction until Kesselsegraaf |
| --- | --- |

29.

Follow Gewandeweg in western direction until Kesselsegraaf

| 30. | Follow Kesselsegraaf in northern direction until De Lithse Ham. |
| --- | --- |

30.

Follow Kesselsegraaf in northern direction until De Lithse Ham.

| 31. | From Lithse Ham crossing the rivers “Maas” and “Waal” at Heerewaarden until Waalbandijk. |
| --- | --- |

31.

From Lithse Ham crossing the rivers “Maas” and “Waal” at Heerewaarden until Waalbandijk.

| 32. | Follow Waalbandijk in northern direction turning into Molenstraat until Dreef. |
| --- | --- |

32.

Follow Waalbandijk in northern direction turning into Molenstraat until Dreef.

| 33. | Follow Dreef volgen in northern direction until Pippertsestraat. |
| --- | --- |

33.

Follow Dreef volgen in northern direction until Pippertsestraat.

| 34. | Follow Pippertsestraat in northern direction turning into Zijvelingsestraat until Vuadapad. |
| --- | --- |

34.

Follow Pippertsestraat in northern direction turning into Zijvelingsestraat until Vuadapad.

| 35. | Follow Vuadapad in eastern direction until Groenestraat. |
| --- | --- |

35.

Follow Vuadapad in eastern direction until Groenestraat.

| 36. | Follow Groenestraat in northern direction until “de Linge” (river) |
| --- | --- |

36.

Follow Groenestraat in northern direction until “de Linge” (river)

| 37. | Follow Linge in north-eastern direction until Beldertseweg (N835).. |
| --- | --- |

37.

Follow Linge in north-eastern direction until Beldertseweg (N835)..

| 38. | Follow Beldertseweg in northern diection until crossing with the “Amsterdam-Rijnkanaal”. |
| --- | --- |

38.

Follow Beldertseweg in northern diection until crossing with the “Amsterdam-Rijnkanaal”.

29.11.2020

| 1. | From the crossing with N322 and Zandstraat, follow Zandstraat in eastern direction until tram line. |
| --- | --- |

1.

From the crossing with N322 and Zandstraat, follow Zandstraat in eastern direction until tram line.

| 2. | Follow tramline in south-eastern direction until Molenstraat. |
| --- | --- |

2.

Follow tramline in south-eastern direction until Molenstraat.

| 3. | Follow Molenstraat in north-eastern direction until Meidoornstraat. |
| --- | --- |

3.

Follow Molenstraat in north-eastern direction until Meidoornstraat.

| 4. | Follow Meidoornstraat in eastern direction until Korenbloemstraat. |
| --- | --- |

4.

Follow Meidoornstraat in eastern direction until Korenbloemstraat.

| 5. | Follow Korenbloemstraat in eastern directionuntil Florastraat |
| --- | --- |

5.

Follow Korenbloemstraat in eastern directionuntil Florastraat

| 6. | Follow Florastraat in southern direction until Vogelzang. |
| --- | --- |

6.

Follow Florastraat in southern direction until Vogelzang.

| 7. | Folow Vogelzang in eastern direction until Kamstraat. |
| --- | --- |

7.

Folow Vogelzang in eastern direction until Kamstraat.

| 8. | Follow Kamstraat in southern direction until Van Heemstraweg. |
| --- | --- |

8.

Follow Kamstraat in southern direction until Van Heemstraweg.

| 9. | Follow van Heemstraweg in north-eastern direction until North-South (N329) |
| --- | --- |

9.

Follow van Heemstraweg in north-eastern direction until North-South (N329)

| 10. | Follow North-South (N329) in southern direction until Neersteindsestraat. |
| --- | --- |

10.

Follow North-South (N329) in southern direction until Neersteindsestraat.

| 11. | Follow Neersteindsestraat in south-eastern direction until Altforstestraat. |
| --- | --- |

11.

Follow Neersteindsestraat in south-eastern direction until Altforstestraat.

| 12. | Follow Altforstestraat in south-west direction until Middenweg. |
| --- | --- |

12.

Follow Altforstestraat in south-west direction until Middenweg.

| 13. | Follow Middenweg in south-eatern direction until Mekkersteeg. |
| --- | --- |

13.

Follow Middenweg in south-eatern direction until Mekkersteeg.

| 14. | Follow Mekkersteeg in southern direction until Zuidweg. |
| --- | --- |

14.

Follow Mekkersteeg in southern direction until Zuidweg.

| 15. | Follow Zuidweg in western direction until Veerweg. |
| --- | --- |

15.

Follow Zuidweg in western direction until Veerweg.

| 16. | Follow Veerweg in northern direction until Raadhuisdijk. |
| --- | --- |

16.

Follow Veerweg in northern direction until Raadhuisdijk.

| 17. | Follow Raandhuisdijk in western direction until Veerweg. |
| --- | --- |

17.

Follow Raandhuisdijk in western direction until Veerweg.

| 18. | Follow Veerweg in northern direction until Raadhuisdijk. |
| --- | --- |

18.

Follow Veerweg in northern direction until Raadhuisdijk.

| 19. | Follow Raadhuisdijk in western direction turning into Berghuizen until Nieuweweg. |
| --- | --- |

19.

Follow Raadhuisdijk in western direction turning into Berghuizen until Nieuweweg.

| 20. | Follow Nieuweweg in western direction until Wamelseweg. |
| --- | --- |

20.

Follow Nieuweweg in western direction until Wamelseweg.

| 21. | Follow Wamelseweg in northern direction turing into Zijvond until Liesbroekstraat. |
| --- | --- |

21.

Follow Wamelseweg in northern direction turing into Zijvond until Liesbroekstraat.

| 22. | Follow Liesbroekstraat in eastern direction until Nieuweweg. |
| --- | --- |

22.

Follow Liesbroekstraat in eastern direction until Nieuweweg.

| 23. | Follow Nieuweweg in northern direction until Liesterstraat. |
| --- | --- |

23.

Follow Nieuweweg in northern direction until Liesterstraat.

| 24. | Follow Liesterstraat in eastern direction until Maas en Waalweg (N322). |
| --- | --- |

24.

Follow Liesterstraat in eastern direction until Maas en Waalweg (N322).

| 25. | Follow Maas en Waalweg in northern direction until crossing with Zandstraat. |
| --- | --- |

25.

Follow Maas en Waalweg in northern direction until crossing with Zandstraat.

21.11.2020–29.11.2020

| 1. | From Marsdijk at the Bicycle ferry cross the “Nederrijn” towards Veerweg. |
| --- | --- |

1.

From Marsdijk at the Bicycle ferry cross the “Nederrijn” towards Veerweg.

| 2. | Follow Veerweg in northern direction until Herenstraat. |
| --- | --- |

2.

Follow Veerweg in northern direction until Herenstraat.

| 3. | Follow Herenstraat in eastern direction turning into Grebbeweg until Grebbedijk. |
| --- | --- |

3.

Follow Herenstraat in eastern direction turning into Grebbeweg until Grebbedijk.

| 4. | Follow Grebbedijk in eastern direction turning into “Nederrijn’ until Wolfswaard. |
| --- | --- |

4.

Follow Grebbedijk in eastern direction turning into “Nederrijn’ until Wolfswaard.

| 5. | Follow Wolfswaard in southerns direction until Randwijkse Rijndijk |
| --- | --- |

5.

Follow Wolfswaard in southerns direction until Randwijkse Rijndijk

| 6. | Follow Randwijkse Rijndijk in eastern direction until Lakemondsestraat. |
| --- | --- |

6.

Follow Randwijkse Rijndijk in eastern direction until Lakemondsestraat.

| 7. | Follow Lakemondsestraat in southern directtion until De Hel. |
| --- | --- |

7.

Follow Lakemondsestraat in southern directtion until De Hel.

| 8. | Follow De Hel in southerns direction turning into Tolsestraat until zandweg at nr 6 |
| --- | --- |

8.

Follow De Hel in southerns direction turning into Tolsestraat until zandweg at nr 6

| 9. | Follow Zandweg in southern direction until Gesperdensestraat. |
| --- | --- |

9.

Follow Zandweg in southern direction until Gesperdensestraat.

| 10. | Follow Gesperdensestraat in eastern direction until Wuustweg. |
| --- | --- |

10.

Follow Gesperdensestraat in eastern direction until Wuustweg.

| 11. | Follow Wuustweg in southern direction until Boelenhamsestraat. |
| --- | --- |

11.

Follow Wuustweg in southern direction until Boelenhamsestraat.

| 12. | Follow Boelenhamsestraat in western direction until railway track. |
| --- | --- |

12.

Follow Boelenhamsestraat in western direction until railway track.

| 13. | Follow the railway track in eastern direction until Leigraafseweg. |
| --- | --- |

13.

Follow the railway track in eastern direction until Leigraafseweg.

| 14. | Follow Leigraafseweg in southern direction until A15. |
| --- | --- |

14.

Follow Leigraafseweg in southern direction until A15.

| 15. | Follow A15 in eastern direction until Andeltsche Leigraaf. |
| --- | --- |

15.

Follow A15 in eastern direction until Andeltsche Leigraaf.

| 16. | Follow Andeltsche Leigraaf in southern direction until Engelandstraat. |
| --- | --- |

16.

Follow Andeltsche Leigraaf in southern direction until Engelandstraat.

| 17. | Follow Engelandstraat in western direction until De Steeg. |
| --- | --- |

17.

Follow Engelandstraat in western direction until De Steeg.

| 18. | Follow De Steeg in southern direction turning into Molenhofstaat until Groenestraat. |
| --- | --- |

18.

Follow De Steeg in southern direction turning into Molenhofstaat until Groenestraat.

| 19. | Follow Groenestraat in eastern direction until Horstweg. |
| --- | --- |

19.

Follow Groenestraat in eastern direction until Horstweg.

| 20. | Follow Horstweg in southern direction until Waalbandijk. |
| --- | --- |

20.

Follow Horstweg in southern direction until Waalbandijk.

| 21. | Follow Waalbandijk in eastern direction, crossing “de Waal” until Uiterwaard |
| --- | --- |

21.

Follow Waalbandijk in eastern direction, crossing “de Waal” until Uiterwaard

| 22. | Cross Uiterwaard until Dijk. |
| --- | --- |

22.

Cross Uiterwaard until Dijk.

| 23. | Follow Dijk in southern direction until Molenstraat. |
| --- | --- |

23.

Follow Dijk in southern direction until Molenstraat.

| 24. | Follow Molenstraat in western direction until Leegstraat. |
| --- | --- |

24.

Follow Molenstraat in western direction until Leegstraat.

| 25. | Follow Leegstraat in southern direction until Van Heemstraweg. |
| --- | --- |

25.

Follow Leegstraat in southern direction until Van Heemstraweg.

| 26. | Follow Van Heemstraweg in eastern direction until Plakstraat. |
| --- | --- |

26.

Follow Van Heemstraweg in eastern direction until Plakstraat.

| 27. | Follow Plakstraat in southern direction until Koningstraat. |
| --- | --- |

27.

Follow Plakstraat in southern direction until Koningstraat.

| 28. | Follow Koningstraat in eastern direction until A50 |
| --- | --- |

28.

Follow Koningstraat in eastern direction until A50

| 29. | Follow A50 in southern direction until Ficarystraat. |
| --- | --- |

29.

Follow A50 in southern direction until Ficarystraat.

| 30. | Follow Ficarystraat in eastern direction until Wezelsedijk. |
| --- | --- |

30.

Follow Ficarystraat in eastern direction until Wezelsedijk.

| 31. | Follow Wezelsedijk in southerns direction until Hoogvonderweg. |
| --- | --- |

31.

Follow Wezelsedijk in southerns direction until Hoogvonderweg.

| 32. | Follow Hoogvonderweg in western direction, tuning into Wezelseveldweg until Broekstraat. |
| --- | --- |

32.

Follow Hoogvonderweg in western direction, tuning into Wezelseveldweg until Broekstraat.

| 33. | Follow Broekstraat in eaastern direction until Puitsestraat. |
| --- | --- |

33.

Follow Broekstraat in eaastern direction until Puitsestraat.

| 34. | Follow Puitsestraat in southerns direction, turning into Van Balverenlaan. |
| --- | --- |

34.

Follow Puitsestraat in southerns direction, turning into Van Balverenlaan.

| 35. | Follow Van Balverenlaan in southern direction turning into Ruffelsdijk until N845. |
| --- | --- |

35.

Follow Van Balverenlaan in southern direction turning into Ruffelsdijk until N845.

| 36. | Follow N845 in southern direction until A326 |
| --- | --- |

36.

Follow N845 in southern direction until A326

| 37. | Follow A326 in western direction until A50. |
| --- | --- |

37.

Follow A326 in western direction until A50.

| 38. | Follow A50 in southern direction until Berghemseweg. |
| --- | --- |

38.

Follow A50 in southern direction until Berghemseweg.

| 39. | Follow Berghemseweg in western direction until railway track. |
| --- | --- |

39.

Follow Berghemseweg in western direction until railway track.

| 40. | Follow the railway track in western direction until Hertog Johannasingel. |
| --- | --- |

40.

Follow the railway track in western direction until Hertog Johannasingel.

| 41. | Follow Hertog Johannasingel in northern direction until Gewandeweg. |
| --- | --- |

41.

Follow Hertog Johannasingel in northern direction until Gewandeweg.

| 42. | Follow Gewandeweg in western direction until Huizenbeemdweg. |
| --- | --- |

42.

Follow Gewandeweg in western direction until Huizenbeemdweg.

| 43. | Follow Huizenbeemdweg in northern direction until Lutterstraat. |
| --- | --- |

43.

Follow Huizenbeemdweg in northern direction until Lutterstraat.

| 44. | Follow Lutterstraat in northern direction until Tiendweg. |
| --- | --- |

44.

Follow Lutterstraat in northern direction until Tiendweg.

| 45. | Follow Tiendweg in western direction until Weisestraat. |
| --- | --- |

45.

Follow Tiendweg in western direction until Weisestraat.

| 46. | Follow Weisestraat in northern direction until Valkseweg. |
| --- | --- |

46.

Follow Weisestraat in northern direction until Valkseweg.

| 47. | Follow Valkseweg in western direction until Lithseweg. |
| --- | --- |

47.

Follow Valkseweg in western direction until Lithseweg.

| 48. | Follow Lithseweg crossing “de Maas” until Maasdijk. |
| --- | --- |

48.

Follow Lithseweg crossing “de Maas” until Maasdijk.

| 49. | Follow Maasdijk in northern direction crossing “de Waal” until Waalbandijk. |
| --- | --- |

49.

Follow Maasdijk in northern direction crossing “de Waal” until Waalbandijk.

| 50. | Follow Waalbandijk in northern direction until Jonkheer P.A. Reuchlinlaan. |
| --- | --- |

50.

Follow Waalbandijk in northern direction until Jonkheer P.A. Reuchlinlaan.

| 51. | Follow Jonkheer P.A. Reuchlinlaan in northern direction until Provincialeweg. |
| --- | --- |

51.

Follow Jonkheer P.A. Reuchlinlaan in northern direction until Provincialeweg.

| 52. | Follow Provincialeweg in northern direction until Rivierenlandlaan. |
| --- | --- |

52.

Follow Provincialeweg in northern direction until Rivierenlandlaan.

| 53. | Follow Rivierenlandlaan in northern direction unwil Industrieweg. |
| --- | --- |

53.

Follow Rivierenlandlaan in northern direction unwil Industrieweg.

| 54. | Follow Industrieweg in northern direction, turning into Beldertseweg until Ommerenweg. |
| --- | --- |

54.

Follow Industrieweg in northern direction, turning into Beldertseweg until Ommerenweg.

| 55. | Follow Ommerenweg in eastern direction until Voorburgseweg. |
| --- | --- |

55.

Follow Ommerenweg in eastern direction until Voorburgseweg.

| 56. | Follow Voorburgseweg in eastern direction, turning intoDokter Guepinlaan until Kerststraat. |
| --- | --- |

56.

Follow Voorburgseweg in eastern direction, turning intoDokter Guepinlaan until Kerststraat.

| 57. | Follow Kerststraat in northern direction until Groenestraat. |
| --- | --- |

57.

Follow Kerststraat in northern direction until Groenestraat.

| 58. | Follow Groenestraat in eastern direction until Hogebrinksestraat. |
| --- | --- |

58.

Follow Groenestraat in eastern direction until Hogebrinksestraat.

| 59. | Follow Hogebrinksestraat in southern direction until Beemsestraat. |
| --- | --- |

59.

Follow Hogebrinksestraat in southern direction until Beemsestraat.

| 60. | Follow Beemsestraat in northern direction, turning into Rijndijk until Waaijweg. |
| --- | --- |

60.

Follow Beemsestraat in northern direction, turning into Rijndijk until Waaijweg.

| 61. | Follow Waaijweg in eastern direction until Drosseweg. |
| --- | --- |

61.

Follow Waaijweg in eastern direction until Drosseweg.

| 62. | Follow Drosseweg in northern direction until Marsdijk. |
| --- | --- |

62.

Follow Drosseweg in northern direction until Marsdijk.

| 63. | Follow Marsdijk in eastern direction until the Bicycle ferry. |
| --- | --- |

63.

Follow Marsdijk in eastern direction until the Bicycle ferry.

7.12.2020

| 1. | From Waalbandijk follow “de Waal” in eastern direction until Waalbandijk at nr 155. |
| --- | --- |

1.

From Waalbandijk follow “de Waal” in eastern direction until Waalbandijk at nr 155.

| 2. | Follow Waalbandijk at nr 155 in southern direction, turning into Heersweg until Kerkstraat. |
| --- | --- |

2.

Follow Waalbandijk at nr 155 in southern direction, turning into Heersweg until Kerkstraat.

| 3. | Follow Kerkstraat in southern direction until Van Heemstraweg. |
| --- | --- |

3.

Follow Kerkstraat in southern direction until Van Heemstraweg.

| 4. | Follow Van Heemstraweg in eastern direction until Scharenburg. |
| --- | --- |

4.

Follow Van Heemstraweg in eastern direction until Scharenburg.

| 5. | Follow Scharenburg in southern direction until Molenweg. |
| --- | --- |

5.

Follow Scharenburg in southern direction until Molenweg.

| 6. | Follow Molenweg in southern direction until Broerstraat. |
| --- | --- |

6.

Follow Molenweg in southern direction until Broerstraat.

| 7. | Follow Broerstraat in western direction until Neersteindsestraat. |
| --- | --- |

7.

Follow Broerstraat in western direction until Neersteindsestraat.

| 8. | Follow Neersteindsestraat in eastern direction, turning into Bikkeldam until Singel. |
| --- | --- |

8.

Follow Neersteindsestraat in eastern direction, turning into Bikkeldam until Singel.

| 9. | Follow Singel in southern direction until Middenweg. |
| --- | --- |

9.

Follow Singel in southern direction until Middenweg.

| 10. | Follow Middenweg in eastern direction until Mekkersteeg. |
| --- | --- |

10.

Follow Middenweg in eastern direction until Mekkersteeg.

| 11. | Follow Mekkersteeg in southern direction until Zuidweg. |
| --- | --- |

11.

Follow Mekkersteeg in southern direction until Zuidweg.

| 12. | Follow Zuidweg in western direction until Noord Zuid N329. |
| --- | --- |

12.

Follow Zuidweg in western direction until Noord Zuid N329.

| 13. | Follow Noord Zuid N329 in southern direction until “de Maas” (river). |
| --- | --- |

13.

Follow Noord Zuid N329 in southern direction until “de Maas” (river).

| 14. | Follow “de Maas“ in western direction until Veerweg. |
| --- | --- |

14.

Follow “de Maas“ in western direction until Veerweg.

| 15. | Follow Veerweg in northern direction until Raadhuisdijk. |
| --- | --- |

15.

Follow Veerweg in northern direction until Raadhuisdijk.

| 16. | Follow Raadhuisdijk in western direction until Kapelstraat. |
| --- | --- |

16.

Follow Raadhuisdijk in western direction until Kapelstraat.

| 17. | Follow Kapelstraat in northern direction, turning into Den Hoedweg until Dijkgraaf De Leeuweg. |
| --- | --- |

17.

Follow Kapelstraat in northern direction, turning into Den Hoedweg until Dijkgraaf De Leeuweg.

| 18. | Follow Dijkgraaf De Leeuweg in western direction until Wolderweg. |
| --- | --- |

18.

Follow Dijkgraaf De Leeuweg in western direction until Wolderweg.

| 19. | Follow Wolderweg in northern direction until Nieuweweg. |
| --- | --- |

19.

Follow Wolderweg in northern direction until Nieuweweg.

| 20. | Follow Nieuweweg in eastern direction until Liesterstraat. |
| --- | --- |

20.

Follow Nieuweweg in eastern direction until Liesterstraat.

| 21. | Follow Liesterstraat in eastern direction until Zijveld. |
| --- | --- |

21.

Follow Liesterstraat in eastern direction until Zijveld.

| 22. | Follow Zijveld in northern direction until Zandstraat. |
| --- | --- |

22.

Follow Zijveld in northern direction until Zandstraat.

| 23. | Follow Zandstraat in eastern direction until Dijkstraat. |
| --- | --- |

23.

Follow Zandstraat in eastern direction until Dijkstraat.

| 24. | Follow Dijkstraat in northern direction until Waalbandijk. |
| --- | --- |

24.

Follow Dijkstraat in northern direction until Waalbandijk.

29.11.2020–7.12.2020

| 1. | Vanaf Kruising Zuukerenweg / De Meent. De Meent volgen in noordelijke richting tot aan Oenerweg. |
| --- | --- |

1.

Vanaf Kruising Zuukerenweg / De Meent. De Meent volgen in noordelijke richting tot aan Oenerweg.

| 2. | Oenerweg volgen in oostelijke richting overgaand in Eperweg tot aan Ooster Oenerweg. |
| --- | --- |

2.

Oenerweg volgen in oostelijke richting overgaand in Eperweg tot aan Ooster Oenerweg.

| 3. | Ooster Oenerweg volgen in noordelijke richting tot aan Molenstraat. |
| --- | --- |

3.

Ooster Oenerweg volgen in noordelijke richting tot aan Molenstraat.

| 4. | Molenstraat volgen in oostelijke richting tot aan Houtweg. |
| --- | --- |

4.

Molenstraat volgen in oostelijke richting tot aan Houtweg.

| 5. | Houtweg volgen in oostelijke richting tot aan IJsseldijk. |
| --- | --- |

5.

Houtweg volgen in oostelijke richting tot aan IJsseldijk.

| 6. | IJsseldijk volgen in zuidelijke richting tot aan IJsseldijk 10. |
| --- | --- |

6.

IJsseldijk volgen in zuidelijke richting tot aan IJsseldijk 10.

| 7. | Bij IJsseldijk 10 de IJssel overstekend tot aan Rijksstraatweg (N337). |
| --- | --- |

7.

Bij IJsseldijk 10 de IJssel overstekend tot aan Rijksstraatweg (N337).

| 8. | Rijksstraatweg (N337) volgen in zuidelijke richting tot aanBeltenweg. |
| --- | --- |

8.

Rijksstraatweg (N337) volgen in zuidelijke richting tot aanBeltenweg.

| 9. | Beltenweg volgen in oostelijke richting tot aan Holstweg. |
| --- | --- |

9.

Beltenweg volgen in oostelijke richting tot aan Holstweg.

| 10. | Holstweg volgen in zuidoostelijke richting tot aan Zandwetering (water) |
| --- | --- |

10.

Holstweg volgen in zuidoostelijke richting tot aan Zandwetering (water)

| 11. | Zandwetering volgen in zuidelijke richting tot aan Kleistraat. |
| --- | --- |

11.

Zandwetering volgen in zuidelijke richting tot aan Kleistraat.

| 12. | Kleistraat volgen in oostelijke richting tot aan Dingshofweg. |
| --- | --- |

12.

Kleistraat volgen in oostelijke richting tot aan Dingshofweg.

| 13. | Dingshofweg volgen in oostelijke richting tot aan Soestwetering (water). |
| --- | --- |

13.

Dingshofweg volgen in oostelijke richting tot aan Soestwetering (water).

| 14. | Soestwetering volgen in zuidelijke richting tot aan Raalterweg (N348). |
| --- | --- |

14.

Soestwetering volgen in zuidelijke richting tot aan Raalterweg (N348).

| 15. | Raalterweg (N348) volgen in zuidelijke richting tot aan Lindemanweg. |
| --- | --- |

15.

Raalterweg (N348) volgen in zuidelijke richting tot aan Lindemanweg.

| 16. | Lindemanweg volgen in zuidelijke richting tot aan Nering Bögelweg. |
| --- | --- |

16.

Lindemanweg volgen in zuidelijke richting tot aan Nering Bögelweg.

| 17. | Nering Bögelweg volgen in westelijke richting tot aan haakse bocht, overstekend in Dotherweg. |
| --- | --- |

17.

Nering Bögelweg volgen in westelijke richting tot aan haakse bocht, overstekend in Dotherweg.

| 18. | Dotherweg volgen in zuidelijke richting tot aan Olthoflaan. |
| --- | --- |

18.

Dotherweg volgen in zuidelijke richting tot aan Olthoflaan.

| 19. | Olthoflaan volgen in zuidelijke richting tot aan Hassinklaan. |
| --- | --- |

19.

Olthoflaan volgen in zuidelijke richting tot aan Hassinklaan.

| 20. | Hassinklaan volgen in zuidelijke richting tot aan Deventerweg (N348). |
| --- | --- |

20.

Hassinklaan volgen in zuidelijke richting tot aan Deventerweg (N348).

| 21. | Deventerweg (N348) volgen in zuidelijke richting tot aan Ravensweerdsweg. |
| --- | --- |

21.

Deventerweg (N348) volgen in zuidelijke richting tot aan Ravensweerdsweg.

| 22. | Ravensweerdsweg volgen in westelijke richting tot aan IIsel (water) |
| --- | --- |

22.

Ravensweerdsweg volgen in westelijke richting tot aan IIsel (water)

| 23. | IJssel overstekend tot aan Rammelwaardsdijk. |
| --- | --- |

23.

IJssel overstekend tot aan Rammelwaardsdijk.

| 24. | Rammelwaardsdijk volgen in westelijke richting tot aan Voorsterbeek (water). |
| --- | --- |

24.

Rammelwaardsdijk volgen in westelijke richting tot aan Voorsterbeek (water).

| 25. | Voorsterbeek (water) volgen in westelijke richting tot aan Lange Klarenbeekseweg. |
| --- | --- |

25.

Voorsterbeek (water) volgen in westelijke richting tot aan Lange Klarenbeekseweg.

| 26. | Lange Klarenbeekseweg volgen in noordelijke richting tot aan Oudhuizerstraat. |
| --- | --- |

26.

Lange Klarenbeekseweg volgen in noordelijke richting tot aan Oudhuizerstraat.

| 27. | Oudhuizerstraat volgen in westelijke richting tot aan Polveensweg. |
| --- | --- |

27.

Oudhuizerstraat volgen in westelijke richting tot aan Polveensweg.

| 28. | Polveensweg volgen in westelijke richting overgaand in Hessenallee tot aan Klarenbeekseweg. |
| --- | --- |

28.

Polveensweg volgen in westelijke richting overgaand in Hessenallee tot aan Klarenbeekseweg.

| 29. | Klarenbeekseweg volgen in westelijke richting tot aan Woudweg. |
| --- | --- |

29.

Klarenbeekseweg volgen in westelijke richting tot aan Woudweg.

| 30. | Woudweg volgen in westelijke richting tot aan Apeldoornsch kanaal (water). |
| --- | --- |

30.

Woudweg volgen in westelijke richting tot aan Apeldoornsch kanaal (water).

| 31. | Apeldoornsch kanaal volgen in noordelijke richting tot aan Wolfskuilen. |
| --- | --- |

31.

Apeldoornsch kanaal volgen in noordelijke richting tot aan Wolfskuilen.

| 32. | Wolfskuilen volken in westelijke richting tot aan A1 |
| --- | --- |

32.

Wolfskuilen volken in westelijke richting tot aan A1

| 33. | A1 volgen in westelijke richting tot aan Arnhemseweg. |
| --- | --- |

33.

A1 volgen in westelijke richting tot aan Arnhemseweg.

| 34. | Arnhemseweg volgen in noordelijke richting tot aan Laanvan Westenenk (Ring). |
| --- | --- |

34.

Arnhemseweg volgen in noordelijke richting tot aan Laanvan Westenenk (Ring).

| 35. | Laan van Westenenk (Ring) in westelijke richting, overgaand in Laan van Spitsbergen tot aan J.C. Wilslaan. |
| --- | --- |

35.

Laan van Westenenk (Ring) in westelijke richting, overgaand in Laan van Spitsbergen tot aan J.C. Wilslaan.

| 36. | J.C.Wilslaan volgen in noordelijke richting tot aan Amersfoortseweg (N344). |
| --- | --- |

36.

J.C.Wilslaan volgen in noordelijke richting tot aan Amersfoortseweg (N344).

| 37. | Amersfoortseweg (N344) volgen in westelijke richting tot aan Elspetergrindweg. |
| --- | --- |

37.

Amersfoortseweg (N344) volgen in westelijke richting tot aan Elspetergrindweg.

| 38. | Elspetergrindweg volgen in noordelijke richting tot aan Elspeterweg. |
| --- | --- |

38.

Elspetergrindweg volgen in noordelijke richting tot aan Elspeterweg.

| 39. | Elspeterweg volgen in oostelijke richting tot aan Enkhoutweg. |
| --- | --- |

39.

Elspeterweg volgen in oostelijke richting tot aan Enkhoutweg.

| 40. | Enkhoutweg volgen in noordelijke richting tot aan Elburgerweg. |
| --- | --- |

40.

Enkhoutweg volgen in noordelijke richting tot aan Elburgerweg.

| 41. | Elburgerweg volgen in noordelijke richting tot aan Oranjeweg. |
| --- | --- |

41.

Elburgerweg volgen in noordelijke richting tot aan Oranjeweg.

| 42. | Oranjeweg volgen in noordoostelijke richting tot aan Woesterweg. |
| --- | --- |

42.

Oranjeweg volgen in noordoostelijke richting tot aan Woesterweg.

| 43. | Woesterweg volgen in noordelijke richting tot aan Langeweg. |
| --- | --- |

43.

Woesterweg volgen in noordelijke richting tot aan Langeweg.

| 44. | Langeweg volgen in oostelijke richting tot aan Hoofdstraat. |
| --- | --- |

44.

Langeweg volgen in oostelijke richting tot aan Hoofdstraat.

| 45. | Hoofdstraat volgen in noordelijke richting tot aan VegtelLarijweg |
| --- | --- |

45.

Hoofdstraat volgen in noordelijke richting tot aan VegtelLarijweg

| 46. | VegtelLarijweg volgen in oostelijke richting tot aan Willem Dreeslaan. |
| --- | --- |

46.

VegtelLarijweg volgen in oostelijke richting tot aan Willem Dreeslaan.

| 47. | Willem Dreeslaan volgen in oostelijke richting tot aan Europalaan. |
| --- | --- |

47.

Willem Dreeslaan volgen in oostelijke richting tot aan Europalaan.

| 48. | Europalaan volgen in noordelijke richting tot aan Zuukerenweg. |
| --- | --- |

48.

Europalaan volgen in noordelijke richting tot aan Zuukerenweg.

| 49. | Zuukerenweg volgen in oostelijke richting tot aan De Meent. |
| --- | --- |

49.

Zuukerenweg volgen in oostelijke richting tot aan De Meent.

13.12.2020

| 1. | Vanaf kruising A50/Halve Wetering (water), Halve wetering volgen in noodoostelijke richting tot aan Geerstraat. |
| --- | --- |

1.

Vanaf kruising A50/Halve Wetering (water), Halve wetering volgen in noodoostelijke richting tot aan Geerstraat.

| 2. | Geerstraat volgen in oostelijke richting overgaand in Geersepad overgaand in Dorpsplein tot aan Middendijk. |
| --- | --- |

2.

Geerstraat volgen in oostelijke richting overgaand in Geersepad overgaand in Dorpsplein tot aan Middendijk.

| 3. | Middendijk volgen in noordelijke richting tot aan Kerkepad. |
| --- | --- |

3.

Middendijk volgen in noordelijke richting tot aan Kerkepad.

| 4. | Kerkepad volgen in oostelijke richting tot aan Zeedijk. |
| --- | --- |

4.

Kerkepad volgen in oostelijke richting tot aan Zeedijk.

| 5. | Zeedijk volgen in zuidelijke richting tot aan Vaassenseweg (N792). |
| --- | --- |

5.

Zeedijk volgen in zuidelijke richting tot aan Vaassenseweg (N792).

| 6. | Vaassenseweg volgen in oostelijke richting overgaand in Dorpsstraat tot aan Twelloseweg. |
| --- | --- |

6.

Vaassenseweg volgen in oostelijke richting overgaand in Dorpsstraat tot aan Twelloseweg.

| 7. | Twelloseweg volgen in zuidelijke richting, overgaand in Terwoldseweg tot aan Rijksstraatweg. |
| --- | --- |

7.

Twelloseweg volgen in zuidelijke richting, overgaand in Terwoldseweg tot aan Rijksstraatweg.

| 8. | Rijksstraatweg volgen in westelijke richting overgaand in Oude Rijksstraatweg tot aan Molenstraat. |
| --- | --- |

8.

Rijksstraatweg volgen in westelijke richting overgaand in Oude Rijksstraatweg tot aan Molenstraat.

| 9. | Molenstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Hietweideweg tot aan Jupiter. |
| --- | --- |

9.

Molenstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Hietweideweg tot aan Jupiter.

| 10. | Jupiter volgen in westelijke richting overgaand in Leigraaf tot aan Zonnenbergstraat. |
| --- | --- |

10.

Jupiter volgen in westelijke richting overgaand in Leigraaf tot aan Zonnenbergstraat.

| 11. | Zonnenbergstraat volgen in westelijke richting tot aan Leemsteeg. |
| --- | --- |

11.

Zonnenbergstraat volgen in westelijke richting tot aan Leemsteeg.

| 12. | Leemsteeg volgen in noordelijke richting tot aan Bottenhoekseweg. |
| --- | --- |

12.

Leemsteeg volgen in noordelijke richting tot aan Bottenhoekseweg.

| 13. | Bottenhoekseweg volgen in westelijke richting overgaand in Stationsweg tot aan Rijksstraatweg (N344). |
| --- | --- |

13.

Bottenhoekseweg volgen in westelijke richting overgaand in Stationsweg tot aan Rijksstraatweg (N344).

| 14. | Rijksstraatweg (N344) / Deventerstraat volgen in westelijke richting tot aan Drostendijk. |
| --- | --- |

14.

Rijksstraatweg (N344) / Deventerstraat volgen in westelijke richting tot aan Drostendijk.

| 15. | Drostendijk volgen in noordelijke richting tot aan A50. |
| --- | --- |

15.

Drostendijk volgen in noordelijke richting tot aan A50.

| 16. | A50 volgen in noordelijke richting tot aan Halve Wetering (water). |
| --- | --- |

16.

A50 volgen in noordelijke richting tot aan Halve Wetering (water).

5.12. 2020–13.12.2020

Province: Groningen

| 1. | Vanaf Brug Sylsterwei Dokkumer Djip, Dokkumer Djip volgen in oostelijke richting tot aan Lauwersmeer. |
| --- | --- |

1.

Vanaf Brug Sylsterwei Dokkumer Djip, Dokkumer Djip volgen in oostelijke richting tot aan Lauwersmeer.

| 2. | Lauwersmeer volgen in oostelijke richting tot aan Zoutkamperril. |
| --- | --- |

2.

Lauwersmeer volgen in oostelijke richting tot aan Zoutkamperril.

| 3. | Zoutkamperril volgen in oostelijke richting tot aan Hunsingokanaal. |
| --- | --- |

3.

Zoutkamperril volgen in oostelijke richting tot aan Hunsingokanaal.

| 4. | Hunsingokanaal volgen in oostelijke richting tot aan Hunsingoweg (N388). |
| --- | --- |

4.

Hunsingokanaal volgen in oostelijke richting tot aan Hunsingoweg (N388).

| 5. | Hunsingoweg volgen in zuidelijke richting tot aan S.H.Woldringhstraat. |
| --- | --- |

5.

Hunsingoweg volgen in zuidelijke richting tot aan S.H.Woldringhstraat.

| 6. | S.H.Woldringhstraat, overgaand in Julianastraat volgen in oostelijke richting tot aan Chrchillweg. |
| --- | --- |

6.

S.H.Woldringhstraat, overgaand in Julianastraat volgen in oostelijke richting tot aan Chrchillweg.

| 7. | Churchillweg volgen in oostelijke richting overgaand in Zoutkamperweg, overgaand in Hoofdstraat overgaand in Ewer, overgaand in Hoofdweg, volgend in zuidelijke richting tot aan Reitdiep |
| --- | --- |

7.

Churchillweg volgen in oostelijke richting overgaand in Zoutkamperweg, overgaand in Hoofdstraat overgaand in Ewer, overgaand in Hoofdweg, volgend in zuidelijke richting tot aan Reitdiep

| 8. | Reitdiep volgen in oostelijke richting tot aan Boerderij Nwe Kampen. |
| --- | --- |

8.

Reitdiep volgen in oostelijke richting tot aan Boerderij Nwe Kampen.

| 9. | Vanaf De Nwe Kampen, De Kampen volgen in zuidelijke richting, overgaand in Englumerweg tot aan Englumstraat |
| --- | --- |

9.

Vanaf De Nwe Kampen, De Kampen volgen in zuidelijke richting, overgaand in Englumerweg tot aan Englumstraat

| 10. | Englumstraat volgen in oostelijke richting overgaand in Boventilsterweg (N982) tot aan Barnwerderweg (N983). |
| --- | --- |

10.

Englumstraat volgen in oostelijke richting overgaand in Boventilsterweg (N982) tot aan Barnwerderweg (N983).

| 11. | Barnwerderweg volgen in zuidelijke richting tot aan Oude Dijk.. |
| --- | --- |

11.

Barnwerderweg volgen in zuidelijke richting tot aan Oude Dijk..

| 12. | Oude Dijk, overgaand in, Jensemaweg volgen in zuidelijke richting tot aan Spanjaardsdijk Noord. |
| --- | --- |

12.

Oude Dijk, overgaand in, Jensemaweg volgen in zuidelijke richting tot aan Spanjaardsdijk Noord.

| 13. | Spanjaardsdijk Noord volgen in zuidelijke richting tot aan Van Starkenborghkanaal Noordzijde. |
| --- | --- |

13.

Spanjaardsdijk Noord volgen in zuidelijke richting tot aan Van Starkenborghkanaal Noordzijde.

| 14. | Van Starkenborghkanaal Noordzijde volgen in westelijke richting tot aan Rijksstraatweg (N355) volgen in zuidelijke richting totaan rotonde met Fanerweg (N980), de Fanerweg volgend tot aan Spoorlijn Groningen-Leeuwarden. |
| --- | --- |

14.

Van Starkenborghkanaal Noordzijde volgen in westelijke richting tot aan Rijksstraatweg (N355) volgen in zuidelijke richting totaan rotonde met Fanerweg (N980), de Fanerweg volgend tot aan Spoorlijn Groningen-Leeuwarden.

| 15. | Spoorlijn Groningen-Leeuwarden volgen in zuidelijke richting tot aan Hoge weg. |
| --- | --- |

15.

Spoorlijn Groningen-Leeuwarden volgen in zuidelijke richting tot aan Hoge weg.

| 16. | Hoge Weg volgen in zuidelijke richting tot aan Dorpsstraat.. |
| --- | --- |

16.

Hoge Weg volgen in zuidelijke richting tot aan Dorpsstraat..

| 17. | Dorpsstraat overgaand in Westerdijk volgen in westelijke richting tot aan Lettelberterdiep. |
| --- | --- |

17.

Dorpsstraat overgaand in Westerdijk volgen in westelijke richting tot aan Lettelberterdiep.

| 18. | Lettelberterdiep volgen in zuidelijke richting tot aan A7. |
| --- | --- |

18.

Lettelberterdiep volgen in zuidelijke richting tot aan A7.

| 19. | A7 volgen westelijke richting tot aan Zethuisterweg. |
| --- | --- |

19.

A7 volgen westelijke richting tot aan Zethuisterweg.

| 20. | Zethuisterweg volgen in noordelijke richting tot aan Kolonieweg. |
| --- | --- |

20.

Zethuisterweg volgen in noordelijke richting tot aan Kolonieweg.

| 21. | Kolonieweg volgen in westelijke richting tot aan Julianabuurt. |
| --- | --- |

21.

Kolonieweg volgen in westelijke richting tot aan Julianabuurt.

| 22. | Julianabuurt volgen in noordelijke richting tot aan Drachsterweg. |
| --- | --- |

22.

Julianabuurt volgen in noordelijke richting tot aan Drachsterweg.

| 23. | Drachsterweg volgen in noordelijke richting tot aan Poelbuurt. |
| --- | --- |

23.

Drachsterweg volgen in noordelijke richting tot aan Poelbuurt.

| 24. | Poelbuurt volgen in westelijke richting to aan Scheiding. |
| --- | --- |

24.

Poelbuurt volgen in westelijke richting to aan Scheiding.

| 25. | Scheiding volgen in zuidelijke richting tot aan Heidelaan. |
| --- | --- |

25.

Scheiding volgen in zuidelijke richting tot aan Heidelaan.

| 26. | Heidelaan volgen in westelijke richting tot aan Warreboslaan. |
| --- | --- |

26.

Heidelaan volgen in westelijke richting tot aan Warreboslaan.

| 27. | Warreboslaan volgen in noordelijke richting tot aan Burmaniastraat. |
| --- | --- |

27.

Warreboslaan volgen in noordelijke richting tot aan Burmaniastraat.

| 28. | Burmaniastraat volgen in westelijke richting overgaand in Badlaan tot aan Gedemptevaart. |
| --- | --- |

28.

Burmaniastraat volgen in westelijke richting overgaand in Badlaan tot aan Gedemptevaart.

| 29. | Gedemptevaart volgen in noordelijke richting tot aan Vierhuisterweg. |
| --- | --- |

29.

Gedemptevaart volgen in noordelijke richting tot aan Vierhuisterweg.

| 30. | Vierhuisterweg volgen in noordelijke richting overgaand in Turfloane tot aan Warmotsstrjitte. |
| --- | --- |

30.

Vierhuisterweg volgen in noordelijke richting overgaand in Turfloane tot aan Warmotsstrjitte.

| 31. | Warmoltsstjitte volgen in westelijke richting tot Pauloane. |
| --- | --- |

31.

Warmoltsstjitte volgen in westelijke richting tot Pauloane.

| 32. | Pauloane volgen in noordelijke richting tot aan Wopkeloane. |
| --- | --- |

32.

Pauloane volgen in noordelijke richting tot aan Wopkeloane.

| 33. | Wopkeloane volgen in noordelijke / westelijke richting overgaand in De Singel. |
| --- | --- |

33.

Wopkeloane volgen in noordelijke / westelijke richting overgaand in De Singel.

| 34. | De Singel volgen in noordelijke richting tot aan Krúswei. |
| --- | --- |

34.

De Singel volgen in noordelijke richting tot aan Krúswei.

| 35. | Krúswei volgen in westelijke richting tot aan It Kleasterbreed. |
| --- | --- |

35.

Krúswei volgen in westelijke richting tot aan It Kleasterbreed.

| 36. | It Kleasterbreed volgen in noordelijke richting tot aan De Sânnen. |
| --- | --- |

36.

It Kleasterbreed volgen in noordelijke richting tot aan De Sânnen.

| 37. | De Sânnen volgen in westelijke richting overgaand in De Buorren overgaand in Tillewei tot aan Prinses Margrietkanaal. |
| --- | --- |

37.

De Sânnen volgen in westelijke richting overgaand in De Buorren overgaand in Tillewei tot aan Prinses Margrietkanaal.

| 38. | Prinses Margrietkanaal volgen in noordelijke richting tot aan Twizelerfeart. |
| --- | --- |

38.

Prinses Margrietkanaal volgen in noordelijke richting tot aan Twizelerfeart.

| 39. | Twizelerfeart volgen in westelijke richting tot aan N355. |
| --- | --- |

39.

Twizelerfeart volgen in westelijke richting tot aan N355.

| 40. | N355 volgen in noordelijke richting tot aan De Wedze. |
| --- | --- |

40.

N355 volgen in noordelijke richting tot aan De Wedze.

| 41. | De Wedze volgen in noordelijke richting overgaand in Ganzewei tot aan Sparrewei. |
| --- | --- |

41.

De Wedze volgen in noordelijke richting overgaand in Ganzewei tot aan Sparrewei.

| 42. | Sparrewei volgen in oostelijke richting overgaand in Hanenburgch overgaand in Cecilialoane tot aan Nonnewei. |
| --- | --- |

42.

Sparrewei volgen in oostelijke richting overgaand in Hanenburgch overgaand in Cecilialoane tot aan Nonnewei.

| 43. | Nonnewei volgen in noordelijke rchting tot aan Müntsewei. |
| --- | --- |

43.

Nonnewei volgen in noordelijke rchting tot aan Müntsewei.

| 44. | Müntsewei volgen in noordelijke richting overgaand in Hüsternoard tot aan Foarwei. |
| --- | --- |

44.

Müntsewei volgen in noordelijke richting overgaand in Hüsternoard tot aan Foarwei.

| 45. | Foarwei volgen in oostelijke richting tot aan Jan Binneswei. |
| --- | --- |

45.

Foarwei volgen in oostelijke richting tot aan Jan Binneswei.

| 46. | Jan Binneswei volgen in noordelijke richting overgaand in De Wygeast tot aan Allemawei. |
| --- | --- |

46.

Jan Binneswei volgen in noordelijke richting overgaand in De Wygeast tot aan Allemawei.

| 47. | Allemawei volgen in oostelijke richting tot aan Lauwersmeerweg (N358). |
| --- | --- |

47.

Allemawei volgen in oostelijke richting tot aan Lauwersmeerweg (N358).

| 48. | Lauwersmeerweg volgen in noordelijke richting tot aan Alddjip. |
| --- | --- |

48.

Lauwersmeerweg volgen in noordelijke richting tot aan Alddjip.

| 49. | Alddjip volgen in oostelijke richting tot aan Butendykswei. |
| --- | --- |

49.

Alddjip volgen in oostelijke richting tot aan Butendykswei.

| 50. | Butendykswei volgen in noordelijke richting tot aan Streamkanaal Willem Loreslûs.
  Streamkanaal Willem Loreslûs volgen in oostelijke richting tot aan Brug Sylsterwei Dokkumer Djip. |
| --- | --- |

50.

Butendykswei volgen in noordelijke richting tot aan Streamkanaal Willem Loreslûs.

Streamkanaal Willem Loreslûs volgen in oostelijke richting tot aan Brug Sylsterwei Dokkumer Djip.

11.12.2020

| 1. | Vanaf kruising N355-Kloosterweg, Kloosterweg volgen in noordelijke richting overgaand in herestraat tot aan Van Eysingaweg. |
| --- | --- |

1.

Vanaf kruising N355-Kloosterweg, Kloosterweg volgen in noordelijke richting overgaand in herestraat tot aan Van Eysingaweg.

| 2. | Van Eysingaweg volgen in noordelijke richting overgaand in Eeuwe Ennesweg tot aan Leegsterweg. |
| --- | --- |

2.

Van Eysingaweg volgen in noordelijke richting overgaand in Eeuwe Ennesweg tot aan Leegsterweg.

| 3. | Leegsterweg volgen in oostelijke richting overgaand in Laauwersweg overgaand in brugstraat tot aan Schoolstraat. |
| --- | --- |

3.

Leegsterweg volgen in oostelijke richting overgaand in Laauwersweg overgaand in brugstraat tot aan Schoolstraat.

| 4. | Schoolstraat volgen in noordelijke richting overgaand in Wester-waardijk tot aan Zuiderried. |
| --- | --- |

4.

Schoolstraat volgen in noordelijke richting overgaand in Wester-waardijk tot aan Zuiderried.

| 5. | Zuiderried volgen oostelijke richting tot aan Kievitsweg. |
| --- | --- |

5.

Zuiderried volgen oostelijke richting tot aan Kievitsweg.

| 6. | Kievitsweg volgen in zuidelijke richting tot aan Friesestraatweg volgen oostelijke richting tot aan Bindervoetpolder (N388). |
| --- | --- |

6.

Kievitsweg volgen in zuidelijke richting tot aan Friesestraatweg volgen oostelijke richting tot aan Bindervoetpolder (N388).

| 7. | Bindervoetpolder (N388) volgen in zuidelijke richting tot aan Provincialeweg. |
| --- | --- |

7.

Bindervoetpolder (N388) volgen in zuidelijke richting tot aan Provincialeweg.

| 8. | Provincialeweg volgen in westelijke richting tot aan Hoofdstraat. |
| --- | --- |

8.

Provincialeweg volgen in westelijke richting tot aan Hoofdstraat.

| 9. | Hoofdstraat volgen in westelijke richting tot aan Lutjegasterweg. |
| --- | --- |

9.

Hoofdstraat volgen in westelijke richting tot aan Lutjegasterweg.

| 10. | Lutjegasterweg volgen in noordelijke richting tot aan Bombay. |
| --- | --- |

10.

Lutjegasterweg volgen in noordelijke richting tot aan Bombay.

| 11. | Bombay volgen in westelijke richting tot aan Zandweg tegenover Easterweg 1. |
| --- | --- |

11.

Bombay volgen in westelijke richting tot aan Zandweg tegenover Easterweg 1.

| 12. | Zandweg vogen in westelijke richting volgen tot aan De Lauwers. |
| --- | --- |

12.

Zandweg vogen in westelijke richting volgen tot aan De Lauwers.

| 13. | De Lauwers volgen in noordelijke richting tot aaan Miedweg. |
| --- | --- |

13.

De Lauwers volgen in noordelijke richting tot aaan Miedweg.

| 14. | Miedweg volgen in noordelijke richting tot aan Prinses Margriekanaal. |
| --- | --- |

14.

Miedweg volgen in noordelijke richting tot aan Prinses Margriekanaal.

| 15. | Prinses Margrietkanaal volgen in westelijke richting tot aan Stroboser Trekfeart. |
| --- | --- |

15.

Prinses Margrietkanaal volgen in westelijke richting tot aan Stroboser Trekfeart.

| 16. | Stroboser Trekfeart volgen in noordelijke richting tot aan Rijksweg N355.
  Rijksweg N355 volgen in oostelijke richting tot aan Kloosterweg |
| --- | --- |

16.

Stroboser Trekfeart volgen in noordelijke richting tot aan Rijksweg N355.

Rijksweg N355 volgen in oostelijke richting tot aan Kloosterweg

3.12.2020–11.12.2020

Province: Friesland

| 1. | Vanaf Tjerk Hiddessluizen van Harinxmakanaal volgen in oostelijke richting tot aan Waadseewei. |
| --- | --- |

1.

Vanaf Tjerk Hiddessluizen van Harinxmakanaal volgen in oostelijke richting tot aan Waadseewei.

| 2. | Waadseewei volgen in noordelijke richting tot aan Rijksweg. |
| --- | --- |

2.

Waadseewei volgen in noordelijke richting tot aan Rijksweg.

| 3. | Rijksweg volgen in oostelijke richting tot aan Kiesterzijl. |
| --- | --- |

3.

Rijksweg volgen in oostelijke richting tot aan Kiesterzijl.

| 4. | Kiesterzijl volgen in zuidelijke richting tot aan Van Harinxmakanaal. |
| --- | --- |

4.

Kiesterzijl volgen in zuidelijke richting tot aan Van Harinxmakanaal.

| 5. | Van Harinxmakanaal volgen in oostelijke richting tot aan Burgermeester J.Dijkstraweg. |
| --- | --- |

5.

Van Harinxmakanaal volgen in oostelijke richting tot aan Burgermeester J.Dijkstraweg.

| 6. | Burgermeester J.Dijkstraweg volgen in zuidelijke richting tot aan Tsjommer Faert(water). |
| --- | --- |

6.

Burgermeester J.Dijkstraweg volgen in zuidelijke richting tot aan Tsjommer Faert(water).

| 7. | Tsjommer Faert volgen in zuidelijke richting tot aan Witzumerweg. |
| --- | --- |

7.

Tsjommer Faert volgen in zuidelijke richting tot aan Witzumerweg.

| 8. | Witzumerweg volgen in zuidelijke richting tot aan Lollumerweg. |
| --- | --- |

8.

Witzumerweg volgen in zuidelijke richting tot aan Lollumerweg.

| 9. | Lollumerweg volgen in oostelijke richting tot aan Holprijp. |
| --- | --- |

9.

Lollumerweg volgen in oostelijke richting tot aan Holprijp.

| 10. | Holprijp volgen in oostelijke richting tot aan Aldmaer (water) |
| --- | --- |

10.

Holprijp volgen in oostelijke richting tot aan Aldmaer (water)

| 11. | Aldmaer volgen in oostelijke richting tot aan Platendijk. |
| --- | --- |

11.

Aldmaer volgen in oostelijke richting tot aan Platendijk.

| 12. | Platendijk volgen in zuidelijke richting tot aan Felsumerleane |
| --- | --- |

12.

Platendijk volgen in zuidelijke richting tot aan Felsumerleane

| 13. | Felsumerleane volgen in zuidelijke richting tot aan Bonkwerterreed. |
| --- | --- |

13.

Felsumerleane volgen in zuidelijke richting tot aan Bonkwerterreed.

| 14. | Bonkwerterreed volgen in zuidelijke richting tot aan Provincialeweg. |
| --- | --- |

14.

Bonkwerterreed volgen in zuidelijke richting tot aan Provincialeweg.

| 15. | Provincialeweg volgen in noordelijke richting tot aan Lange Daam(water) |
| --- | --- |

15.

Provincialeweg volgen in noordelijke richting tot aan Lange Daam(water)

| 16. | Lange Daam volgen in zuidelijke richting tot aan Boolserterfeart(water). |
| --- | --- |

16.

Lange Daam volgen in zuidelijke richting tot aan Boolserterfeart(water).

| 17. | Boolserterfeart volgen in westelijke richting tot aan De Sebeare(water). |
| --- | --- |

17.

Boolserterfeart volgen in westelijke richting tot aan De Sebeare(water).

| 18. | De Sebeare(water) volgen in zuidelijke richting tot aan Seaberefeart (water). |
| --- | --- |

18.

De Sebeare(water) volgen in zuidelijke richting tot aan Seaberefeart (water).

| 19. | Seaberefeart (water) volgen in zuidelijke richting tot aan Eastereinderfeart(water). |
| --- | --- |

19.

Seaberefeart (water) volgen in zuidelijke richting tot aan Eastereinderfeart(water).

| 20. | Eastereinderfeart(water) volgen in oostelijke richting tot aan Frjensjerterfeart (water). |
| --- | --- |

20.

Eastereinderfeart(water) volgen in oostelijke richting tot aan Frjensjerterfeart (water).

| 21. | Frjensjerterfeart (water) volgen in zuidelijke richting tot aan Terpstjitte. |
| --- | --- |

21.

Frjensjerterfeart (water) volgen in zuidelijke richting tot aan Terpstjitte.

| 22. | Terpstrjitte volgen in westelijke richting overgaand in Ringdijk tot aan Ingenawei. |
| --- | --- |

22.

Terpstrjitte volgen in westelijke richting overgaand in Ringdijk tot aan Ingenawei.

| 23. | Ingenawei volgen in oostelijke richting tot aan Folsgearsterleane. |
| --- | --- |

23.

Ingenawei volgen in oostelijke richting tot aan Folsgearsterleane.

| 24. | Folsgearsterleane volgen zuidelijke richting overgaand in monumentwei tot aan Skeender. |
| --- | --- |

24.

Folsgearsterleane volgen zuidelijke richting overgaand in monumentwei tot aan Skeender.

| 25. | Skeender volgen in zuidelijke richting overgaand in Easthimmerwei tot aan Rige. |
| --- | --- |

25.

Skeender volgen in zuidelijke richting overgaand in Easthimmerwei tot aan Rige.

| 26. | Rige volgen in zuidelijke richting tot aan De Wimerts. (water) |
| --- | --- |

26.

Rige volgen in zuidelijke richting tot aan De Wimerts. (water)

| 27. | De Wimerts volgen in westelijke richting tot aan Abbegaerster Opfeart (water). |
| --- | --- |

27.

De Wimerts volgen in westelijke richting tot aan Abbegaerster Opfeart (water).

| 28. | Abbegaerster Opfeart volgen in zuidelijke richting tot aan Morrawei. |
| --- | --- |

28.

Abbegaerster Opfeart volgen in zuidelijke richting tot aan Morrawei.

| 29. | Morrawei volgen in zuidelijke richting tot aan Hissedyk. |
| --- | --- |

29.

Morrawei volgen in zuidelijke richting tot aan Hissedyk.

| 30. | Hissedyk volgen in westelijke richting overgaand in De Kat tot aan Westerkating. |
| --- | --- |

30.

Hissedyk volgen in westelijke richting overgaand in De Kat tot aan Westerkating.

| 31. | Westerkating volgen in zuidelijke richting tot aan spoorlijn Leeuwarden – Stavoren. |
| --- | --- |

31.

Westerkating volgen in zuidelijke richting tot aan spoorlijn Leeuwarden – Stavoren.

| 32. | Spoorlijn Leeuwarden – Stavoren volgen in westelijke richting tot aan Nijhuzumerdyk. |
| --- | --- |

32.

Spoorlijn Leeuwarden – Stavoren volgen in westelijke richting tot aan Nijhuzumerdyk.

| 33. | Nijhuzumerdyk volgen in westelijke richting tot aan Trekwei. |
| --- | --- |

33.

Nijhuzumerdyk volgen in westelijke richting tot aan Trekwei.

| 34. | Trekwei volgen in zuidelijke richting overgaand in Prystershoek tot aan Brouwersdyk. |
| --- | --- |

34.

Trekwei volgen in zuidelijke richting overgaand in Prystershoek tot aan Brouwersdyk.

| 35. | Brouwersdyk volgen in westelijke richting tot aan Droege Dolte (water). |
| --- | --- |

35.

Brouwersdyk volgen in westelijke richting tot aan Droege Dolte (water).

| 36. | Droege Dolte volgen in zuidelijke richting tot aan De Tillefonne. |
| --- | --- |

36.

Droege Dolte volgen in zuidelijke richting tot aan De Tillefonne.

| 37. | De Tillefonne volgen in westelijke richting tot aan Slinkewei. |
| --- | --- |

37.

De Tillefonne volgen in westelijke richting tot aan Slinkewei.

| 38. | Slinkewei volgen in westelijke richting tot aan oever van het Ijsselmeer (water). |
| --- | --- |

38.

Slinkewei volgen in westelijke richting tot aan oever van het Ijsselmeer (water).

| 39. | Ijsselmeer volgen in noordelijke richting via sluizen Kornwerderzand tot aan Tjerk Hiddessluizen. |
| --- | --- |

39.

Ijsselmeer volgen in noordelijke richting via sluizen Kornwerderzand tot aan Tjerk Hiddessluizen.

22.12.2020

| 22. | Vanaf Kruising Waltingleane / Mulierlaan, Mulierlaan volgen in oostelijke richting tot aan Taekelaan. |
| --- | --- |

22.

Vanaf Kruising Waltingleane / Mulierlaan, Mulierlaan volgen in oostelijke richting tot aan Taekelaan.

| 23. | Taekelaan volgen in oostelijke richting tot aan Witmarsumerfvaart. (water) |
| --- | --- |

23.

Taekelaan volgen in oostelijke richting tot aan Witmarsumerfvaart. (water)

| 24. | Witmarsumerfvaart volgen in noordelijke richting tot aan Harlingervaart (Water). |
| --- | --- |

24.

Witmarsumerfvaart volgen in noordelijke richting tot aan Harlingervaart (Water).

| 25. | Harlingervaart volgen in oostelijke richting tot aan Westergoaweg. |
| --- | --- |

25.

Harlingervaart volgen in oostelijke richting tot aan Westergoaweg.

| 26. | Westergoaweg volgen in zuidelijke richting tot aan A7. |
| --- | --- |

26.

Westergoaweg volgen in zuidelijke richting tot aan A7.

| 27. | A7 volgen in westelijke richting tot aan Bolswarderweg. |
| --- | --- |

27.

A7 volgen in westelijke richting tot aan Bolswarderweg.

| 28. | Bolswarderweg volgen in westelijke richting tot aan Dorpsstraat. |
| --- | --- |

28.

Bolswarderweg volgen in westelijke richting tot aan Dorpsstraat.

| 29. | Dorpsstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Bruinder tot aan Van Panhuysenkanaal. |
| --- | --- |

29.

Dorpsstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Bruinder tot aan Van Panhuysenkanaal.

| 30. | Van Panhuysenkanaal volgen in westelijke richting tot aan Hemmensweg. |
| --- | --- |

30.

Van Panhuysenkanaal volgen in westelijke richting tot aan Hemmensweg.

| 31. | Hemmensweg volgen in westelijke richting tot aan Weersterweg. |
| --- | --- |

31.

Hemmensweg volgen in westelijke richting tot aan Weersterweg.

| 32. | Weersterweg volgen in noordelijke richting tot aan Haitsmaleane. |
| --- | --- |

32.

Weersterweg volgen in noordelijke richting tot aan Haitsmaleane.

| 33. | Haitsmaleane volgen in westelijke richting tot aan Melkvaart (water). |
| --- | --- |

33.

Haitsmaleane volgen in westelijke richting tot aan Melkvaart (water).

| 34. | Melkvaart volgen in noordelijke richting tot aan Kornwerdervaart (water) |
| --- | --- |

34.

Melkvaart volgen in noordelijke richting tot aan Kornwerdervaart (water)

| 35. | Kornwerdervaart volgen in westelijke richting tot aan Miedlaan. |
| --- | --- |

35.

Kornwerdervaart volgen in westelijke richting tot aan Miedlaan.

| 36. | Miedlaan volgen in noordelijke richting tot aan Hayumerlaene |
| --- | --- |

36.

Miedlaan volgen in noordelijke richting tot aan Hayumerlaene

| 37. | Hayumerleane volgen in noordelijke richting tot aan Gooyumervaart (water) |
| --- | --- |

37.

Hayumerleane volgen in noordelijke richting tot aan Gooyumervaart (water)

| 38. | Gooyumervaart volgen in noordelijke richting tot aan Gooyumerlaan. |
| --- | --- |

38.

Gooyumervaart volgen in noordelijke richting tot aan Gooyumerlaan.

| 39. | Gooyumerlaan. Volgen in oostelijke richting tot aan Buitendijk. |
| --- | --- |

39.

Gooyumerlaan. Volgen in oostelijke richting tot aan Buitendijk.

| 40. | Buitendijk volgen in noordelijke richting tot aan Stuitlaan. |
| --- | --- |

40.

Buitendijk volgen in noordelijke richting tot aan Stuitlaan.

| 41. | Stuitlaan volgen in westelijke richting overgaand in Pingjumer Gulden Halsband tot aan Waltingaleane. |
| --- | --- |

41.

Stuitlaan volgen in westelijke richting overgaand in Pingjumer Gulden Halsband tot aan Waltingaleane.

| 42. | Waltingaleane volgen in oostelijke richting tot aan Mulierlaan. |
| --- | --- |

42.

Waltingaleane volgen in oostelijke richting tot aan Mulierlaan.

14.12.2020–22.12.2020

Province: Utrecht

| 1. | Vanaf de kruising van de N207 en de N11, de N11 volgend in oostzuidelijke richting tot aan de spoorlaan. |
| --- | --- |

1.

Vanaf de kruising van de N207 en de N11, de N11 volgend in oostzuidelijke richting tot aan de spoorlaan.

| 2. | De spoorlaan volgend in oostelijke richting tot aan de RijKsstraatweg. |
| --- | --- |

2.

De spoorlaan volgend in oostelijke richting tot aan de RijKsstraatweg.

| 3. | De RijKsstraatweg volgend in zuidelijkerichting tot aan de Kerklaan. |
| --- | --- |

3.

De RijKsstraatweg volgend in zuidelijkerichting tot aan de Kerklaan.

| 4. | De Kerklaan volgend in oostelijke richting overgaand in de Verloostraat tot aan Buitendijk . |
| --- | --- |

4.

De Kerklaan volgend in oostelijke richting overgaand in de Verloostraat tot aan Buitendijk .

| 5. | De Buitendijk volgen in zuidelijke richting tot aan Kerkweg. |
| --- | --- |

5.

De Buitendijk volgen in zuidelijke richting tot aan Kerkweg.

| 6. | De Kerkweg volgend in oostelijke richting overgaand in Meije tot aan Hazekade. |
| --- | --- |

6.

De Kerkweg volgend in oostelijke richting overgaand in Meije tot aan Hazekade.

| 7. | De Hazekade volgend in zuidelijke richting tot aan Hoofdweg |
| --- | --- |

7.

De Hazekade volgend in zuidelijke richting tot aan Hoofdweg

| 8. | Hoofdweg volgen in zuidelijke richting tot aan de `s Gravensloot . |
| --- | --- |

8.

Hoofdweg volgen in zuidelijke richting tot aan de `s Gravensloot .

| 9. | de `s Gravensloot volgend in oostelijke richting tot aan Oudelandseweg. |
| --- | --- |

9.

de `s Gravensloot volgend in oostelijke richting tot aan Oudelandseweg.

| 10. | De Oudelandseweg volgend in noordelijke richting tot aan de Geestdorp. |
| --- | --- |

10.

De Oudelandseweg volgend in noordelijke richting tot aan de Geestdorp.

| 11. | De Geestdorp volgend in oostelijke richting tot aan de N198. |
| --- | --- |

11.

De Geestdorp volgend in oostelijke richting tot aan de N198.

| 12. | De N198 volgend in oostelijke richting overgaand in zuidelijke richting overgaand in oostelijke richting overgaand in zuidelijke richting tot aan de Strijkviertel. |
| --- | --- |

12.

De N198 volgend in oostelijke richting overgaand in zuidelijke richting overgaand in oostelijke richting overgaand in zuidelijke richting tot aan de Strijkviertel.

| 13. | De Strijkviertel volgend in zuidelijke richting tot aan de A12. |
| --- | --- |

13.

De Strijkviertel volgend in zuidelijke richting tot aan de A12.

| 14. | De A12 volgend in oostelijke richting tot aan de A2. |
| --- | --- |

14.

De A12 volgend in oostelijke richting tot aan de A2.

| 15. | De A2 volgend in zuidelijke richting tot aan de N210. |
| --- | --- |

15.

De A2 volgend in zuidelijke richting tot aan de N210.

| 16. | De N210 volgend in zuidelijke richting overgaand in westelijke richting overgaand in zuidelijke richting tot aan de S.L. van Alterenstraat. |
| --- | --- |

16.

De N210 volgend in zuidelijke richting overgaand in westelijke richting overgaand in zuidelijke richting tot aan de S.L. van Alterenstraat.

| 17. | S.L. van Alterenstraat volgend in zuidelijke richting tot aan de rivier de Lek. |
| --- | --- |

17.

S.L. van Alterenstraat volgend in zuidelijke richting tot aan de rivier de Lek.

| 18. | De rivier de Lek volgend in westelijke richting tot aan de Bonevlietweg. |
| --- | --- |

18.

De rivier de Lek volgend in westelijke richting tot aan de Bonevlietweg.

| 19. | De Bonevlietweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Melkweg. |
| --- | --- |

19.

De Bonevlietweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Melkweg.

| 20. | De Melkweg volgend in zuidelijke richting overgaand in de Peppelweg tot aan de Essenweg. |
| --- | --- |

20.

De Melkweg volgend in zuidelijke richting overgaand in de Peppelweg tot aan de Essenweg.

| 21. | De Essenweg volgend in noordelijke richting overgaand in de Graafland tot aan de Irenestraat. |
| --- | --- |

21.

De Essenweg volgend in noordelijke richting overgaand in de Graafland tot aan de Irenestraat.

| 22. | Irenestraat volgend in westelijke richting tot aan de Beatrixstraat. |
| --- | --- |

22.

Irenestraat volgend in westelijke richting tot aan de Beatrixstraat.

| 23. | De Beatrixstraat volgend in noordelijke richting tot aan de Voorstraat. |
| --- | --- |

23.

De Beatrixstraat volgend in noordelijke richting tot aan de Voorstraat.

| 24. | De Voorstraat volgend in westelijke richting overgaand in Sluis, overgaand in de Opperstok overgaand, in de Bergstoep tot aan de veerpont Bergambacht-Groot Ammers. |
| --- | --- |

24.

De Voorstraat volgend in westelijke richting overgaand in Sluis, overgaand in de Opperstok overgaand, in de Bergstoep tot aan de veerpont Bergambacht-Groot Ammers.

| 25. | De Veerpont volgend in noordelijke richting tot aan de Veerweg. |
| --- | --- |

25.

De Veerpont volgend in noordelijke richting tot aan de Veerweg.

| 26. | De Veerweg volgend in noordelijke richting tot aan de N210. |
| --- | --- |

26.

De Veerweg volgend in noordelijke richting tot aan de N210.

| 27. | De N210 volgend in westelijke richting tot aan de Zuidbroekse Opweg. |
| --- | --- |

27.

De N210 volgend in westelijke richting tot aan de Zuidbroekse Opweg.

| 28. | De Zuidbroekse Opweg volgend in noordelijke richting tot aan de Oosteinde. |
| --- | --- |

28.

De Zuidbroekse Opweg volgend in noordelijke richting tot aan de Oosteinde.

| 29. | De Oosteinde volgend in westelijke richting tot aan de Kerkweg. |
| --- | --- |

29.

De Oosteinde volgend in westelijke richting tot aan de Kerkweg.

| 30. | De Kerkweg volgend in westelijke richting tot aan de Graafkade. |
| --- | --- |

30.

De Kerkweg volgend in westelijke richting tot aan de Graafkade.

| 31. | De Graafkade volgend in oosteliijke richting tot aan de Wellepoort. |
| --- | --- |

31.

De Graafkade volgend in oosteliijke richting tot aan de Wellepoort.

| 32. | De Wellepoort volgend in noordwestelijke richting overgaand in de Schaapjeshaven tot aan de Kattendijk. |
| --- | --- |

32.

De Wellepoort volgend in noordwestelijke richting overgaand in de Schaapjeshaven tot aan de Kattendijk.

| 33. | De Kattendijk volgend in oostelijke richting tot aan de veerpont over de Hollandsche IJssel. |
| --- | --- |

33.

De Kattendijk volgend in oostelijke richting tot aan de veerpont over de Hollandsche IJssel.

| 34. | De veerpont volgend in noordelijke richting tot aan de Veerpad. |
| --- | --- |

34.

De veerpont volgend in noordelijke richting tot aan de Veerpad.

| 35. | Het Veerpad volgend in noordelijke richting overgaand in de Kerklaan overgaand in de Middelweg tot aan de N456 |
| --- | --- |

35.

Het Veerpad volgend in noordelijke richting overgaand in de Kerklaan overgaand in de Middelweg tot aan de N456

| 36. | De N456 volgend in noordelijke richting tot aan de N207. |
| --- | --- |

36.

De N456 volgend in noordelijke richting tot aan de N207.

| 37. | De N207 volgend in noordelijke richting tot aan de N11. |
| --- | --- |

37.

De N207 volgend in noordelijke richting tot aan de N11.

24.12.2020

| 1. | Vanaf de kruising van de N228 en de Goverwellesingel, de Goverwellesingel volgend in noordelijke richting overgaand in de Goverwelletunnel tot aan de Achterwillenseweg. |
| --- | --- |

1.

Vanaf de kruising van de N228 en de Goverwellesingel, de Goverwellesingel volgend in noordelijke richting overgaand in de Goverwelletunnel tot aan de Achterwillenseweg.

| 2. | De Achterwillenseweg volgend in oostelijke richting tot aan de Vlietdijk. |
| --- | --- |

2.

De Achterwillenseweg volgend in oostelijke richting tot aan de Vlietdijk.

| 3. | De Vlietdijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Platteweg tot aan de Korssendijk. |
| --- | --- |

3.

De Vlietdijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Platteweg tot aan de Korssendijk.

| 4. | De Korssendijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Ree in oostelijke richting tot aan de Nieuwenbroeksedijk. |
| --- | --- |

4.

De Korssendijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Ree in oostelijke richting tot aan de Nieuwenbroeksedijk.

| 5. | De Nieuwenbroeksedijk volgend in oostelijke richting tot aan de Kippenkade |
| --- | --- |

5.

De Nieuwenbroeksedijk volgend in oostelijke richting tot aan de Kippenkade

| 6. | De Kippenkade volgend in noordelijke richting tot aan de Wierickepad. |
| --- | --- |

6.

De Kippenkade volgend in noordelijke richting tot aan de Wierickepad.

| 7. | De Wierickepad volgend in noordelijke richting overgaand in oostelijke richting overgaand in de Kerkweg overgaand in de Groendijck tot aan de Westeinde. |
| --- | --- |

7.

De Wierickepad volgend in noordelijke richting overgaand in oostelijke richting overgaand in de Kerkweg overgaand in de Groendijck tot aan de Westeinde.

| 8. | De Westeinde volgend in noordelijke richting overgaand in de Oosteinde tot aan de Tuurluur. |
| --- | --- |

8.

De Westeinde volgend in noordelijke richting overgaand in de Oosteinde tot aan de Tuurluur.

| 9. | De Tuurluur volgend in zuidelijke richting overgaand in de Papekoperdijk. |
| --- | --- |

9.

De Tuurluur volgend in zuidelijke richting overgaand in de Papekoperdijk.

| 10. | De Papekopperdijk volgend in zuidelijke richting overgaand in de Johan J Vierbergenweg overgaand in de Zwier Regelinkstraat tot aan de N228. |
| --- | --- |

10.

De Papekopperdijk volgend in zuidelijke richting overgaand in de Johan J Vierbergenweg overgaand in de Zwier Regelinkstraat tot aan de N228.

| 11. | De N228 volgend in zuidelijke richting tot aan de Damweg. |
| --- | --- |

11.

De N228 volgend in zuidelijke richting tot aan de Damweg.

| 12. | De Damweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Zuidzijdseweg. |
| --- | --- |

12.

De Damweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Zuidzijdseweg.

| 13. | De Zuidzijdseweg volgend in westelijke richting overgaand in de Slangenweg tot aan de West-Vlisterdijk. |
| --- | --- |

13.

De Zuidzijdseweg volgend in westelijke richting overgaand in de Slangenweg tot aan de West-Vlisterdijk.

| 14. | De West-Vlisterdijk volgend in noordelijke richting overgaand in westelijke richting overgaand in de Bredeweg volgend in noordelijke richting overgaand in Grote Haven tot aan de N228. |
| --- | --- |

14.

De West-Vlisterdijk volgend in noordelijke richting overgaand in westelijke richting overgaand in de Bredeweg volgend in noordelijke richting overgaand in Grote Haven tot aan de N228.

| 15. | De N228 volgend in westelijke richting tot aan de Goverwellesingel. |
| --- | --- |

15.

De N228 volgend in westelijke richting tot aan de Goverwellesingel.

16.12.2020–24.12.2020

Poola

| Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31 |
| --- | --- |
| W województwie wielkopolskim w powiecie wolsztyńskim i grodziskim i w województwie lubuskim w powiecie wschowskim |
| Obszary gmin Wolsztyn oraz Przemęt w powiecie wolsztyńskim, Rakoniewice w powiecie grodziskim oraz Sława w powiecie wschowskim położone poza obszarem zapowietrzonym w promieniu 10 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.0492 E 16.1558 | 1.1.2021 |
| Obszary gmin Wolsztyn i Przemęt w powiecie wolsztyńskim położone w promieniu 3 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.0492 E 16.1558 | 24.12.2020–1.1.2021 |

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31

W województwie wielkopolskim w powiecie wolsztyńskim i grodziskim i w województwie lubuskim w powiecie wschowskim

Obszary gmin Wolsztyn oraz Przemęt w powiecie wolsztyńskim, Rakoniewice w powiecie grodziskim oraz Sława w powiecie wschowskim położone poza obszarem zapowietrzonym w promieniu 10 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.0492 E 16.1558

1.1.2021

Obszary gmin Wolsztyn i Przemęt w powiecie wolsztyńskim położone w promieniu 3 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.0492 E 16.1558

24.12.2020–1.1.2021

Rootsi

| Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31 |
| --- | --- |
| The area of the parts of the municipality of Ystad (ADNS code 01200) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of 10 kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N55.24.13 and E14.5.27 | 19.12.2020 |
| Those parts of the municipality of Ystad (ADNS code 01200) contained within a circle of a radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N55.24.13 and E14.5.27 | 11.12.2020–19.12.2020 |

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31

The area of the parts of the municipality of Ystad (ADNS code 01200) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of 10 kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N55.24.13 and E14.5.27

19.12.2020

Those parts of the municipality of Ystad (ADNS code 01200) contained within a circle of a radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N55.24.13 and E14.5.27

11.12.2020–19.12.2020

---