# Europos Sąjungos L 249/2013

| | ISSN 1977-0723
  doi:10.3000/19770723.L_2013.249.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 249 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 56 tomas2013m. rugsėjo 19d. |

ISSN 1977-0723

doi:10.3000/19770723.L_2013.249.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 249

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

56 tomas2013m. rugsėjo 19d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2013 m. rugsėjo 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 895/2013, kuriuo 202-ąjį kartą iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 881/2002, nustatantis tam tikras specialias ribojančias priemones, taikomas tam tikriems asmenims ir subjektams, susijusiems su Al-Qaida tinklu | 1 |
| | | 2013 m. rugsėjo 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 896/2013, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 3 |
| | | SPRENDIMAI |
| | | 2013/459/ES |
| | * | 2013 m. rugsėjo 16 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriamas Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto Švedijai atstovaujantis narys | 5 |
| | | 2013/460/ES |
| | * | 2013 m. rugsėjo 17 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo atsisakoma taikyti nuo Tarybos sprendimo 2001/822/EB nukrypti leidžiančią nuostatą dėl kilmės taisyklių cukrui iš Kiurasao
  (pranešta dokumentu Nr. C(2013) 5826) | 6 |
| | | REKOMENDACIJOS |
| | | 2013/461/ES |
| | * | 2013 m. rugsėjo 17 d. Komisijos rekomendacija dėl SOLVIT principų (
  1
  ) | 10 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2013 m. rugsėjo 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 895/2013, kuriuo 202-ąjį kartą iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 881/2002, nustatantis tam tikras specialias ribojančias priemones, taikomas tam tikriems asmenims ir subjektams, susijusiems su Al-Qaida tinklu

1

2013 m. rugsėjo 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 896/2013, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

3

SPRENDIMAI

2013/459/ES

*

2013 m. rugsėjo 16 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriamas Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto Švedijai atstovaujantis narys

5

2013/460/ES

*

2013 m. rugsėjo 17 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo atsisakoma taikyti nuo Tarybos sprendimo 2001/822/EB nukrypti leidžiančią nuostatą dėl kilmės taisyklių cukrui iš Kiurasao
  (pranešta dokumentu Nr. C(2013) 5826)

(pranešta dokumentu Nr. C(2013) 5826)

6

REKOMENDACIJOS

2013/461/ES

*

2013 m. rugsėjo 17 d. Komisijos rekomendacija dėl SOLVIT principų (
  1
  )

1

10

| | | III   Kiti aktai |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ |
| | * | 2013 m. balandžio 30 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 178/13/COL, netaikyti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/17/EB dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų tvarkos derinimo žalios naftos ir gamtinių dujų žvalgybai bei gavybai Norvegijos žemyniniame šelfe (Norvegija) | 16 |

III   Kiti aktai

EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ

*

2013 m. balandžio 30 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 178/13/COL, netaikyti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/17/EB dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų tvarkos derinimo žalios naftos ir gamtinių dujų žvalgybai bei gavybai Norvegijos žemyniniame šelfe (Norvegija)

16

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Pranešimas skaitytojams – 2013 m. kovo 7 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 216/2013 dėl Europos Sąjungos oficialiojo leidinio elektroninės versijos paskelbimo (žr. antrajį viršelio puslapį) | s3 |
| | * | Pranešimas skaitytojams – Teisės aktų nuorodų skelbimo tvarka (žr. antrajį viršelio puslapį) | s3 |

*

Pranešimas skaitytojams – 2013 m. kovo 7 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 216/2013 dėl Europos Sąjungos oficialiojo leidinio elektroninės versijos paskelbimo (žr. antrajį viršelio puslapį)

Pranešimas skaitytojams – 2013 m. kovo 7 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 216/2013 dėl Europos Sąjungos oficialiojo leidinio

s3

*

Pranešimas skaitytojams – Teisės aktų nuorodų skelbimo tvarka (žr. antrajį viršelio puslapį)

Pranešimas skaitytojams – Teisės aktų nuorodų skelbimo tvarka

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 19.9.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 249/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 249/1

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 895/2013

2013 m. rugsėjo 18 d.

kuriuo 202-ąjį kartą iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 881/2002, nustatantis tam tikras specialias ribojančias priemones, taikomas tam tikriems asmenims ir subjektams, susijusiems su Al-Qaida tinklu

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2002 m. gegužės 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 881/2002, nustatantį tam tikras specialias ribojančias priemones, taikomas tam tikriems asmenims ir subjektams, susijusiems su Al-Qaida tinklu (1), ypač į jo 7 straipsnio 1 dalies a punktą ir 7a straipsnio 5 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priede išvardyti asmenys, grupės ir organizacijos, kurių lėšos ir ekonominiai ištekliai pagal tą reglamentą įšaldomi; |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priede išvardyti asmenys, grupės ir organizacijos, kurių lėšos ir ekonominiai ištekliai pagal tą reglamentą įšaldomi;

| (2) | 2013 m. rugsėjo 11 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos (JTST) Sankcijų komitetas nusprendė pašalinti vieną asmenį iš asmenų, grupių ir organizacijų, kurių lėšos ir ekonominiai ištekliai turėtų būti įšaldyti, sąrašo; |
| --- | --- |

(2)

2013 m. rugsėjo 11 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos (JTST) Sankcijų komitetas nusprendė pašalinti vieną asmenį iš asmenų, grupių ir organizacijų, kurių lėšos ir ekonominiai ištekliai turėtų būti įšaldyti, sąrašo;

| (3) | todėl Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priedas turėtų būti atitinkamai atnaujintas, |
| --- | --- |

(3)

todėl Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priedas turėtų būti atitinkamai atnaujintas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento priedą.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. rugsėjo 18 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

Užsienio politikos priemonių tarnybos vadovas

---

(1)  OL L 139, 2002 5 29, p. 9.

1

---

PRIEDAS

Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priedas iš dalies keičiamas taip:

Antraštinėje dalyje „Fiziniai asmenys“ išbraukiamas šis įrašas:

„Mufti Rashid Ahmad Ladehyanoy (alias a) Ludhianvi, Mufti Rashid Ahmad b) Ahmad, Mufti Rasheed c) Wadehyanoy, Mufti Rashid Ahmad). Pilietybė: Pakistano. Kita informacija: a) Al-Rashid Trust įkūrėjas; b) Pranešta, kad 2002 m. vasario 18 d. mirė Pakistane. Įtraukimo į sąrašą pagal 2a straipsnio 4 dalies b punktą data: 2001 10 17.“

---

| 19.9.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 249/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 249/3

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 896/2013

2013 m. rugsėjo 18 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje; |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

| (2) | remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(2)

remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. rugsėjo 18 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

Jerzy PLEWA

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | MK | 59,4 |
| XS | 46,1 |
| ZZ | 52,8 |
| 0707 00 05 | MK | 53,8 |
| TR | 121,6 |
| ZZ | 87,7 |
| 0709 93 10 | TR | 132,6 |
| ZZ | 132,6 |
| 0805 50 10 | AR | 108,8 |
| CL | 148,5 |
| IL | 110,5 |
| TR | 117,7 |
| UY | 99,8 |
| ZA | 118,3 |
| ZZ | 117,3 |
| 0806 10 10 | EG | 188,1 |
| TR | 147,0 |
| ZZ | 167,6 |
| 0808 10 80 | AR | 100,9 |
| BA | 65,7 |
| BR | 41,7 |
| CL | 114,6 |
| CN | 66,9 |
| NZ | 150,8 |
| US | 140,8 |
| ZA | 119,4 |
| ZZ | 100,1 |
| 0808 30 90 | AR | 231,4 |
| CL | 29,5 |
| CN | 82,5 |
| TR | 131,5 |
| ZZ | 118,7 |
| 0809 30 | TR | 125,5 |
| ZZ | 125,5 |
| 0809 40 05 | BA | 47,2 |
| XS | 46,6 |
| ZZ | 46,9 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

MK

59,4

XS

46,1

ZZ

52,8

0707 00 05

MK

53,8

TR

121,6

ZZ

87,7

0709 93 10

TR

132,6

ZZ

132,6

0805 50 10

AR

108,8

CL

148,5

IL

110,5

TR

117,7

UY

99,8

ZA

118,3

ZZ

117,3

0806 10 10

EG

188,1

TR

147,0

ZZ

167,6

0808 10 80

AR

100,9

BA

65,7

BR

41,7

CL

114,6

CN

66,9

NZ

150,8

US

140,8

ZA

119,4

ZZ

100,1

0808 30 90

AR

231,4

CL

29,5

CN

82,5

TR

131,5

ZZ

118,7

0809 30

TR

125,5

ZZ

125,5

0809 40 05

BA

47,2

XS

46,6

ZZ

46,9

---

(1)  Šalių nomenklatūra nustatyta Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

SPRENDIMAI

| 19.9.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 249/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 249/5

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2013 m. rugsėjo 16 d.

kuriuo skiriamas Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto Švedijai atstovaujantis narys

(2013/459/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 302 straipsnį,

atsižvelgdama į Švedijos Vyriausybės pasiūlymą,

atsižvelgdama į Europos Komisijos nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2010 m. rugsėjo 13 d. Taryba priėmė sprendimą 2010/570/ES, Euratomas, kuriuo skiriami Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nariai laikotarpiui nuo 2010 m. rugsėjo 21 d. iki 2015 m. rugsėjo 20 d. (1); |
| --- | --- |

(1)

2010 m. rugsėjo 13 d. Taryba priėmė sprendimą 2010/570/ES, Euratomas, kuriuo skiriami Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nariai laikotarpiui nuo 2010 m. rugsėjo 21 d. iki 2015 m. rugsėjo 20 d. (1);

| (2) | pasibaigus Annika BRÖMS kadencijai tapo laisva Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nario vieta, |
| --- | --- |

(2)

pasibaigus Annika BRÖMS kadencijai tapo laisva Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nario vieta,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Likusiam kadencijos laikui iki 2015 m. rugsėjo 20 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nariu skiriamas Jonas BERGGREN, Head of the Brussels office of the Confederation of Swedish Enterprise.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2013 m. rugsėjo 16 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  OL L 251, 2010 9 25, p. 8.

1

---

| 19.9.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 249/6 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 249/6

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS

2013 m. rugsėjo 17 d.

kuriuo atsisakoma taikyti nuo Tarybos sprendimo 2001/822/EB nukrypti leidžiančią nuostatą dėl kilmės taisyklių cukrui iš Kiurasao

(pranešta dokumentu Nr. C(2013) 5826)

(2013/460/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2001 m. lapkričio 27 d. Tarybos sprendimą 2001/822/EB dėl užjūrio šalių bei teritorijų ir Europos bendrijos asociacijos (Užjūrio asociacijos sprendimą) (1), ypač į jo III priedo 37 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Sprendimo 2001/822/EB III priede pateikta sąvokos „produktų kilmė“ apibrėžtis ir administracinio bendradarbiavimo būdai. 37 straipsnyje numatyta, kad nukrypti nuo šių kilmės taisyklių leidžiančias nuostatas galima priimti, jei tai pagrindžiama esamų pramonės šakų plėtra ar naujų pramonės šakų kūrimu šalyje ar teritorijoje. |
| --- | --- |

(1)

Sprendimo 2001/822/EB III priede pateikta sąvokos „produktų kilmė“ apibrėžtis ir administracinio bendradarbiavimo būdai. 37 straipsnyje numatyta, kad nukrypti nuo šių kilmės taisyklių leidžiančias nuostatas galima priimti, jei tai pagrindžiama esamų pramonės šakų plėtra ar naujų pramonės šakų kūrimu šalyje ar teritorijoje.

| (2) | Sprendimo 2001/822/EB III priedo 5 straipsnio 1 dalies g, j, k ir o punktuose numatyta, kad dalinis ar visiškas cukraus sumalimas, sijojimas ir supylimas į maišus laikomi nepakankamomis operacijomis, kad produktams būtų galima suteikti kilmės statusą. |
| --- | --- |

(2)

Sprendimo 2001/822/EB III priedo 5 straipsnio 1 dalies g, j, k ir o punktuose numatyta, kad dalinis ar visiškas cukraus sumalimas, sijojimas ir supylimas į maišus laikomi nepakankamomis operacijomis, kad produktams būtų galima suteikti kilmės statusą.

| (3) | Sprendimo 2001/822/EB III priedo 6 straipsnio 4 dalyje numatyta, kad visų SS 17 skirsniui priskiriamų cukraus produktų AKR ir EB bei UŠT kilmės kumuliacija ilgainiui naikinama, palaipsniui mažinant metinį kiekį, kurio neviršijant leidžiama kumuliacija. Nustačius metinį 0 tonų kiekį, galiausiai kumuliacija uždrausta nuo 2011 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

(3)

Sprendimo 2001/822/EB III priedo 6 straipsnio 4 dalyje numatyta, kad visų SS 17 skirsniui priskiriamų cukraus produktų AKR ir EB bei UŠT kilmės kumuliacija ilgainiui naikinama, palaipsniui mažinant metinį kiekį, kurio neviršijant leidžiama kumuliacija. Nustačius metinį 0 tonų kiekį, galiausiai kumuliacija uždrausta nuo 2011 m. sausio 1 d.

| (4) | 2002 m. Nyderlandai paprašė taikyti nuo kilmės taisyklių nukrypti leidžiančią nuostatą Olandijos Antiluose perdirbtiems cukraus produktams, kurių KN kodai yra 1701 11 90, 1701 99 10 ir 1701 91 00, neviršijant 3 000 tonų kiekio per metus. Prašymas buvo patenkintas, o nukrypti leidžianti nuostata nustojo galioti 2007 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

(4)

2002 m. Nyderlandai paprašė taikyti nuo kilmės taisyklių nukrypti leidžiančią nuostatą Olandijos Antiluose perdirbtiems cukraus produktams, kurių KN kodai yra 1701 11 90, 1701 99 10 ir 1701 91 00, neviršijant 3 000 tonų kiekio per metus. Prašymas buvo patenkintas, o nukrypti leidžianti nuostata nustojo galioti 2007 m. gruodžio 31 d.

| (5) | 2009 m. Nyderlandai pateikė prašymą pratęsti 2002 m. patvirtintą nukrypti leidžiančią nuostatą; prašymas buvo atmestas Komisijos sprendimu 2009/699/EB (2). Tačiau šiuo sprendimu leista taikyti naują nukrypti leidžiančią nuostatą, įtrauktą į pratęsimo prašymą, neviršijant 2009 ir 2010 m. nustatyto cukraus, kurio importo leidimai išduoti Olandijos Antilams, kiekio. |
| --- | --- |

(5)

2009 m. Nyderlandai pateikė prašymą pratęsti 2002 m. patvirtintą nukrypti leidžiančią nuostatą; prašymas buvo atmestas Komisijos sprendimu 2009/699/EB (2). Tačiau šiuo sprendimu leista taikyti naują nukrypti leidžiančią nuostatą, įtrauktą į pratęsimo prašymą, neviršijant 2009 ir 2010 m. nustatyto cukraus, kurio importo leidimai išduoti Olandijos Antilams, kiekio.

| (6) | 2010 m. Nyderlandai paprašė naujos nukrypti leidžiančios nuostatos, 2011–2013 m. taikytinos Olandijos Antiluose perdirbtiems cukraus produktams. Komisijos sprendimu 2011/47/ES (3) leista taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą pagal Sprendimo 2001/822/EB III priedo 37 straipsnio 1, 3 ir 7 dalis ir laikantis tam tikrų sąlygų, siekiant suderinti teisėtus užjūrio šalių ir teritorijų (UŠT) ekonominių operacijų vykdytojų interesus ir bendro Sąjungos cukraus rinkos organizavimo tikslus. Produktai, kuriems taikyta nukrypti leidžianti nuostata, buvo faktiškai perdirbami Olandijos Antiluose, o Olandijos Antiluose perdirbant žaliavinį cukrų sukurta pridėtinė vertė sudarė mažiausiai 45 % pagaminto produkto vertės. |
| --- | --- |

(6)

2010 m. Nyderlandai paprašė naujos nukrypti leidžiančios nuostatos, 2011–2013 m. taikytinos Olandijos Antiluose perdirbtiems cukraus produktams. Komisijos sprendimu 2011/47/ES (3) leista taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą pagal Sprendimo 2001/822/EB III priedo 37 straipsnio 1, 3 ir 7 dalis ir laikantis tam tikrų sąlygų, siekiant suderinti teisėtus užjūrio šalių ir teritorijų (UŠT) ekonominių operacijų vykdytojų interesus ir bendro Sąjungos cukraus rinkos organizavimo tikslus. Produktai, kuriems taikyta nukrypti leidžianti nuostata, buvo faktiškai perdirbami Olandijos Antiluose, o Olandijos Antiluose perdirbant žaliavinį cukrų sukurta pridėtinė vertė sudarė mažiausiai 45 % pagaminto produkto vertės.

| (7) | Sprendime 2011/47/ES paaiškinta, kad laipsniškas cukrui taikomos AKR ir EB bei UŠT kilmės kumuliacijos panaikinimas, kaip nustatyta Sprendimo 2001/822/EB III priedo 6 straipsnio 4 dalyje, reiškė Sąjungos norą skirti prekybos lengvatas tai ekonominei veiklai, kuria tvariai prisidedama prie UŠT plėtros, kartu siekiant deramai atsižvelgti į Sąjungos cukraus sektorių. Šio principo buvo laikomasi nustatant kiekius, kuriems Sprendimu 2011/47/ES taikoma nukrypti leidžianti nuostata. 2010 m. pateiktame prašyme taip pat nurodyta, kad Kiurasao bendrovė, kuri naudojosi ankstesnėmis nukrypti leidžiančiomis nuostatomis, ketina įvairinti gamybą ir negaminti vien tik cukraus, kuriam toliau reikėtų taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą. Todėl kiekiai, kuriems taikoma nukrypti leidžianti nuostata, ilgainiui buvo mažinami (5 000 tonų – 2011 m., 3 000 tonų – 2012 m., 1 500 tonų – 2013 m.). |
| --- | --- |

(7)

Sprendime 2011/47/ES paaiškinta, kad laipsniškas cukrui taikomos AKR ir EB bei UŠT kilmės kumuliacijos panaikinimas, kaip nustatyta Sprendimo 2001/822/EB III priedo 6 straipsnio 4 dalyje, reiškė Sąjungos norą skirti prekybos lengvatas tai ekonominei veiklai, kuria tvariai prisidedama prie UŠT plėtros, kartu siekiant deramai atsižvelgti į Sąjungos cukraus sektorių. Šio principo buvo laikomasi nustatant kiekius, kuriems Sprendimu 2011/47/ES taikoma nukrypti leidžianti nuostata. 2010 m. pateiktame prašyme taip pat nurodyta, kad Kiurasao bendrovė, kuri naudojosi ankstesnėmis nukrypti leidžiančiomis nuostatomis, ketina įvairinti gamybą ir negaminti vien tik cukraus, kuriam toliau reikėtų taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą. Todėl kiekiai, kuriems taikoma nukrypti leidžianti nuostata, ilgainiui buvo mažinami (5 000 tonų – 2011 m., 3 000 tonų – 2012 m., 1 500 tonų – 2013 m.).

| (8) | 2010 m. pateiktame prašyme Nyderlandai pabrėžė, kad Kiurasao bendrovė, kuri naudojosi ankstesnėmis nukrypti leidžiančiomis nuostatomis, ketina įvairinti cukraus gamybą ir pradėti gaminti mišinius bei „biocukrų“, skirtus visai kitoms rinkoms nei cukraus produktai, nurodyti 2010 m. prašyme. 2010 m. prašyta leisti taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą, kad būtų galima sukaupti reikiamą kapitalą investicijoms į gamybos įvairinimą. Todėl, Sprendimu 2011/47/ES nustačius nukrypti leidžiančią nuostatą, tikėtasi, kad ši nukrypti leidžianti nuostata leis sukaupti lėšų minėtoms investicijoms į produktų ir veiklos įvairinimą finansuoti, ir bendrovei, kuri naudojasi nukrypti leidžiančiomis nuostatomis, nebereikės prašyti jas taikyti. |
| --- | --- |

(8)

2010 m. pateiktame prašyme Nyderlandai pabrėžė, kad Kiurasao bendrovė, kuri naudojosi ankstesnėmis nukrypti leidžiančiomis nuostatomis, ketina įvairinti cukraus gamybą ir pradėti gaminti mišinius bei „biocukrų“, skirtus visai kitoms rinkoms nei cukraus produktai, nurodyti 2010 m. prašyme. 2010 m. prašyta leisti taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą, kad būtų galima sukaupti reikiamą kapitalą investicijoms į gamybos įvairinimą. Todėl, Sprendimu 2011/47/ES nustačius nukrypti leidžiančią nuostatą, tikėtasi, kad ši nukrypti leidžianti nuostata leis sukaupti lėšų minėtoms investicijoms į produktų ir veiklos įvairinimą finansuoti, ir bendrovei, kuri naudojasi nukrypti leidžiančiomis nuostatomis, nebereikės prašyti jas taikyti.

| (9) | 2013 m. vasario 11 d. Kiurasao Vyriausybės vardu Nyderlandai paprašė taikyti naują nuostatą, leidžiančią nukrypti nuo Sprendimo 2001/822/EB III priede nustatytų kilmės taisyklių, nuo 2013 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d., kai baigs galioti Sprendimas 2001/822/EB. Prašyta leisti į Sąjungą eksportuoti iš viso 5 500 tonų per metus Kiurasao perdirbtų trečiųjų šalių kilmės cukraus produktų, kurių KN kodas yra 1701 14 90, apibūdinamų kaip „biocukrus“. |
| --- | --- |

(9)

2013 m. vasario 11 d. Kiurasao Vyriausybės vardu Nyderlandai paprašė taikyti naują nuostatą, leidžiančią nukrypti nuo Sprendimo 2001/822/EB III priede nustatytų kilmės taisyklių, nuo 2013 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d., kai baigs galioti Sprendimas 2001/822/EB. Prašyta leisti į Sąjungą eksportuoti iš viso 5 500 tonų per metus Kiurasao perdirbtų trečiųjų šalių kilmės cukraus produktų, kurių KN kodas yra 1701 14 90, apibūdinamų kaip „biocukrus“.

| (10) | 2013 m. balandžio 17 d. Nyderlandai šį prašymą oficialiai atsiėmė, nes jame nurodyta perdirbimo veikla nebebuvo vykdoma Olandijos Antiluose. Kiurasao bendrovė dalį cukraus perdirbimo veiklos, ypač į mažmeninei prekybai skirtas pakuotes supakuoto gabalinio cukraus gamybą iš žaliavinio cukranendrių cukraus, perkėlė į Belgiją, iš kur šiuo metu tiekia produktus Nyderlandų prekybos centrams. Likusi gamybos linija buvo pertvarkyta ir pritaikyta ekologiniam cukrui sijoti, valyti, malti bei paprastai maišyti ir pakuoti į 1 000 kg talpos transportavimo maišus. |
| --- | --- |

(10)

2013 m. balandžio 17 d. Nyderlandai šį prašymą oficialiai atsiėmė, nes jame nurodyta perdirbimo veikla nebebuvo vykdoma Olandijos Antiluose. Kiurasao bendrovė dalį cukraus perdirbimo veiklos, ypač į mažmeninei prekybai skirtas pakuotes supakuoto gabalinio cukraus gamybą iš žaliavinio cukranendrių cukraus, perkėlė į Belgiją, iš kur šiuo metu tiekia produktus Nyderlandų prekybos centrams. Likusi gamybos linija buvo pertvarkyta ir pritaikyta ekologiniam cukrui sijoti, valyti, malti bei paprastai maišyti ir pakuoti į 1 000 kg talpos transportavimo maišus.

| (11) | 2013 m. balandžio 17 d. Nyderlandai pateikė antrą prašymą taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą nuo 2013 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d.5 000 tonų cukraus produktų, apibūdinamų kaip ekologinis žaliavinis cukranendrių cukrus, kurio KN kodas yra 1701 14 90. Nyderlandai pareiškė, kad iš pokalbių su Kiurasao valdžios institucijomis paaiškėjo, kad 2013 m. nustatyto kiekio, kuriam Sprendimu 2011/47/ES taikoma nukrypti leidžianti nuostata, nepakaks Kiurasao cukraus perdirbimo bendrovės veiklai tęsti. |
| --- | --- |

(11)

2013 m. balandžio 17 d. Nyderlandai pateikė antrą prašymą taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą nuo 2013 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d.5 000 tonų cukraus produktų, apibūdinamų kaip ekologinis žaliavinis cukranendrių cukrus, kurio KN kodas yra 1701 14 90. Nyderlandai pareiškė, kad iš pokalbių su Kiurasao valdžios institucijomis paaiškėjo, kad 2013 m. nustatyto kiekio, kuriam Sprendimu 2011/47/ES taikoma nukrypti leidžianti nuostata, nepakaks Kiurasao cukraus perdirbimo bendrovės veiklai tęsti.

| (12) | antrasis prašymas buvo daugiausia grindžiamas pasikeitusiomis aplinkybėmis susijusioje bendrovėje, nes bendrovė perorientavo verslo veiklą į ekologinio cukranendrių cukraus gamybą, pasaulio cukraus rinkos pokyčiais, nes ES tapo grynąja cukraus importuotoja, faktu, kad perdirbant trečiųjų šalių žaliavas sukurta pridėtinė vertė buvusi didesnė nei 45 % galutinio produkto EXW kainos, tiesioginių ir netiesioginių darbo vietų kūrimu Kiurasao. 2013 m. birželio 14 d. ir 2013 m. birželio 28 d. Nyderlandai pateikė papildomos informacijos 2013 m. balandžio 17 d. prašymui paremti. |
| --- | --- |

(12)

antrasis prašymas buvo daugiausia grindžiamas pasikeitusiomis aplinkybėmis susijusioje bendrovėje, nes bendrovė perorientavo verslo veiklą į ekologinio cukranendrių cukraus gamybą, pasaulio cukraus rinkos pokyčiais, nes ES tapo grynąja cukraus importuotoja, faktu, kad perdirbant trečiųjų šalių žaliavas sukurta pridėtinė vertė buvusi didesnė nei 45 % galutinio produkto EXW kainos, tiesioginių ir netiesioginių darbo vietų kūrimu Kiurasao. 2013 m. birželio 14 d. ir 2013 m. birželio 28 d. Nyderlandai pateikė papildomos informacijos 2013 m. balandžio 17 d. prašymui paremti.

| (13) | 2013 m. liepos 16 d. raštu Komisija paprašė, kad Nyderlandų valdžios institucijos susipažintų su Komisijos parengtu prašymo vertinimu ir ketinimais rekomenduoti jo nepatenkinti. Komisija taip pat paprašė Nyderlandų valdžios institucijų perduoti šį vertinimą bendrovei, galimai susijusiai su nukrypti leidžiančia nuostata, kad Nyderlandai ir susijusi bendrovė galėtų iškelti faktinius ar teisinius klausimus, galimai susijusius su prašymu, prieš Komisijai priimant galutinį sprendimą. Atsakymo pateikimo terminas – 2013 m. liepos 25 d. Nyderlandų valdžios institucijų atsakymas buvo gautas 2013 m. liepos 24 d. |
| --- | --- |

(13)

2013 m. liepos 16 d. raštu Komisija paprašė, kad Nyderlandų valdžios institucijos susipažintų su Komisijos parengtu prašymo vertinimu ir ketinimais rekomenduoti jo nepatenkinti. Komisija taip pat paprašė Nyderlandų valdžios institucijų perduoti šį vertinimą bendrovei, galimai susijusiai su nukrypti leidžiančia nuostata, kad Nyderlandai ir susijusi bendrovė galėtų iškelti faktinius ar teisinius klausimus, galimai susijusius su prašymu, prieš Komisijai priimant galutinį sprendimą. Atsakymo pateikimo terminas – 2013 m. liepos 25 d. Nyderlandų valdžios institucijų atsakymas buvo gautas 2013 m. liepos 24 d.

| (14) | Sprendimo 2001/822/EB III priedo 37 straipsnio 7 dalyje numatyta, kad nukrypti leidžianti nuostata leidžiama taikyti, kai atitinkamoje UŠT naudojant ne jos kilmės produktus sukuriama pridėtinė vertė sudaro bent 45 % pagaminto gaminio vertės, jei tokia nukrypti leidžianti nuostata rimtai nepakenkia Sąjungos arba vienos ar kelių valstybių narių kuriam nors ekonominiam sektoriui. |
| --- | --- |

(14)

Sprendimo 2001/822/EB III priedo 37 straipsnio 7 dalyje numatyta, kad nukrypti leidžianti nuostata leidžiama taikyti, kai atitinkamoje UŠT naudojant ne jos kilmės produktus sukuriama pridėtinė vertė sudaro bent 45 % pagaminto gaminio vertės, jei tokia nukrypti leidžianti nuostata rimtai nepakenkia Sąjungos arba vienos ar kelių valstybių narių kuriam nors ekonominiam sektoriui.

| (15) | Nyderlandų perduota iš Kiurasao bendrovės gauta informacija dėl 2013 m. Kiurasao gaminant „cukranendrių biocukrų“ sukurtos vertės apskaičiavimo rodo pridėtinę vertę, perdirbant 5 000 tonų „biocukraus“. Bendrovė taip pat nurodė trečiųjų šalių kilmės žaliavinio „biocukraus“ pirkimo kainą už toną ir EXW kainą, kuria parduodama viena tona „biocukraus“. Bendrovės skaičiavimu, sukuriama 52 % pridėtinė vertė, palyginti su EXW kaina. Remiantis tais pačiais duomenimis, 1 500 tonų „biocukraus“ gamyba sukurtų 88 % pridėtinę vertę, palyginti su EXW kaina. |
| --- | --- |

(15)

Nyderlandų perduota iš Kiurasao bendrovės gauta informacija dėl 2013 m. Kiurasao gaminant „cukranendrių biocukrų“ sukurtos vertės apskaičiavimo rodo pridėtinę vertę, perdirbant 5 000 tonų „biocukraus“. Bendrovė taip pat nurodė trečiųjų šalių kilmės žaliavinio „biocukraus“ pirkimo kainą už toną ir EXW kainą, kuria parduodama viena tona „biocukraus“. Bendrovės skaičiavimu, sukuriama 52 % pridėtinė vertė, palyginti su EXW kaina. Remiantis tais pačiais duomenimis, 1 500 tonų „biocukraus“ gamyba sukurtų 88 % pridėtinę vertę, palyginti su EXW kaina.

| (16) | Nyderlandų perduota iš Kiurasao bendrovės gauta informacija dėl 2013 m. sausio 1 d. Kiurasao gaminant „rudąjį kristalinį cukrų“ sukurtos vertės apskaičiavimo rodo pridėtinę vertę apdorojant ir perdirbant 5 500 tonų „rudojo kristalinio cukraus“. Jeigu „rudojo kristalinio cukraus“ tonos didžiausia įmanoma pridėtinė vertė yra reali, pridėtinė vertė, palyginti su EXW kaina, sudaro apie 52,4 %. Tačiau „biocukraus“ perdirbimo operacijos susideda iš mažiau perdirbimo etapų nei „kristalinio cukraus“, supakuoto į mažmeninei prekybai skirtas pakuotes. Todėl šiomis operacijomis sukuriama „biocukraus“, supakuoto į 1 000 kg talpos transportavimo maišus, pridėtinė vertė ir faktinės perdirbimo išlaidos gali būti tik mažesnės nei „rudojo kristalinio cukraus“, supakuoto į mažmeninei prekybai skirtas pakuotes. |
| --- | --- |

(16)

Nyderlandų perduota iš Kiurasao bendrovės gauta informacija dėl 2013 m. sausio 1 d. Kiurasao gaminant „rudąjį kristalinį cukrų“ sukurtos vertės apskaičiavimo rodo pridėtinę vertę apdorojant ir perdirbant 5 500 tonų „rudojo kristalinio cukraus“. Jeigu „rudojo kristalinio cukraus“ tonos didžiausia įmanoma pridėtinė vertė yra reali, pridėtinė vertė, palyginti su EXW kaina, sudaro apie 52,4 %. Tačiau „biocukraus“ perdirbimo operacijos susideda iš mažiau perdirbimo etapų nei „kristalinio cukraus“, supakuoto į mažmeninei prekybai skirtas pakuotes. Todėl šiomis operacijomis sukuriama „biocukraus“, supakuoto į 1 000 kg talpos transportavimo maišus, pridėtinė vertė ir faktinės perdirbimo išlaidos gali būti tik mažesnės nei „rudojo kristalinio cukraus“, supakuoto į mažmeninei prekybai skirtas pakuotes.

| (17) | remiantis 2013 m. pasaulinio cukraus sektoriaus apžvalgos ataskaita (Global Sugar Outlook – 2013 Report) (4), cukranendrių cukraus gamybos išlaidos Brazilijoje, pasaulio konkurencingiausiame cukraus gamybos regione, yra 224,7 USD už toną cukranendrėms užauginti ir 95 USD už toną cukranendrėms perdirbti į žaliavinį cukrų. Visos išlaidos, įskaitant administracines, yra 367,8 USD už toną arba, taikant valiutos kursą 1 EUR = 1,3 USD, 283 EUR už toną žaliavinio cukranendrių cukraus. Atsižvelgiant į auginimo ir perdirbimo operacijas, susijusias su žaliavinio cukraus gamyba iš cukranendrių, neatrodo tikėtina, kad vien ekologinio cukranendrių cukraus valymo, malimo ir pakavimo, sudarančių mažą gamybos proceso dalį, išlaidos būtų didesnės. Atsižvelgiant į tai, kad realios gamybos išlaidos, apskaičiuojant valant, malant ir pakuojant ekologinį žaliavinį cukrų Kiurasao bendrovėje sukuriamą pridėtinę vertę, yra 283 EUR už toną, EXW kaina sudaro 1 020,19 EUR už toną, o pridėtinė vertė, palyginti su EXW kaina, yra tik 32,2 %. |
| --- | --- |

(17)

remiantis 2013 m. pasaulinio cukraus sektoriaus apžvalgos ataskaita (Global Sugar Outlook – 2013 Report) (4), cukranendrių cukraus gamybos išlaidos Brazilijoje, pasaulio konkurencingiausiame cukraus gamybos regione, yra 224,7 USD už toną cukranendrėms užauginti ir 95 USD už toną cukranendrėms perdirbti į žaliavinį cukrų. Visos išlaidos, įskaitant administracines, yra 367,8 USD už toną arba, taikant valiutos kursą 1 EUR = 1,3 USD, 283 EUR už toną žaliavinio cukranendrių cukraus. Atsižvelgiant į auginimo ir perdirbimo operacijas, susijusias su žaliavinio cukraus gamyba iš cukranendrių, neatrodo tikėtina, kad vien ekologinio cukranendrių cukraus valymo, malimo ir pakavimo, sudarančių mažą gamybos proceso dalį, išlaidos būtų didesnės. Atsižvelgiant į tai, kad realios gamybos išlaidos, apskaičiuojant valant, malant ir pakuojant ekologinį žaliavinį cukrų Kiurasao bendrovėje sukuriamą pridėtinę vertę, yra 283 EUR už toną, EXW kaina sudaro 1 020,19 EUR už toną, o pridėtinė vertė, palyginti su EXW kaina, yra tik 32,2 %.

| (18) | modeliuojant lyginamas išlaidas 17 konstatuojamoje dalyje, gaunama 45 % nesiekianti pridėtinė vertė. Todėl nerealu, kad tokią pridėtinę vertę galėtų gauti Kiurasao bendrovė, užsiimanti paprastu perdirbimu. Reikia manyti, kad į Komisijai perduotus skaičius įeina kitų pridėtinių komponentų ir pelnų, kurie nėra sumos, teikiančios naudos Kiurasao gyventojams. |
| --- | --- |

(18)

modeliuojant lyginamas išlaidas 17 konstatuojamoje dalyje, gaunama 45 % nesiekianti pridėtinė vertė. Todėl nerealu, kad tokią pridėtinę vertę galėtų gauti Kiurasao bendrovė, užsiimanti paprastu perdirbimu. Reikia manyti, kad į Komisijai perduotus skaičius įeina kitų pridėtinių komponentų ir pelnų, kurie nėra sumos, teikiančios naudos Kiurasao gyventojams.

| (19) | pagal Sprendimo 2001/822/EB III priedo 37 straipsnio 3 dalies c punktą nagrinėjant prašymus atsižvelgiama į atvejus, kai galima aiškiai parodyti, kad kilmės taisyklės galėtų sutrukdyti reikšmingas investicijas į pramonę ir kai dėl investicinės programos įgyvendinimui palankios nukrypti leidžiančios nuostatos visišką atitikimą taisyklėms būtų galima pasiekti tam tikrais etapais. |
| --- | --- |

(19)

pagal Sprendimo 2001/822/EB III priedo 37 straipsnio 3 dalies c punktą nagrinėjant prašymus atsižvelgiama į atvejus, kai galima aiškiai parodyti, kad kilmės taisyklės galėtų sutrukdyti reikšmingas investicijas į pramonę ir kai dėl investicinės programos įgyvendinimui palankios nukrypti leidžiančios nuostatos visišką atitikimą taisyklėms būtų galima pasiekti tam tikrais etapais.

| (20) | apie cukrui taikomos AKR ir UŠT bei EB kilmės kumuliacijos panaikinimą 2011 m. sausio 1 d. Kiurasao bendrovė žinojo iš anksto ir turėjo užtektinai laiko pasirengti bei įvairinti produktų, kuriems nereikia taikyti nukrypti leidžiančių nuostatų, gamybą. |
| --- | --- |

(20)

apie cukrui taikomos AKR ir UŠT bei EB kilmės kumuliacijos panaikinimą 2011 m. sausio 1 d. Kiurasao bendrovė žinojo iš anksto ir turėjo užtektinai laiko pasirengti bei įvairinti produktų, kuriems nereikia taikyti nukrypti leidžiančių nuostatų, gamybą.

| (21) | 2009–2013 m. Kiurasao bendrovė naudojosi nukrypti leidžiančiomis nuostatomis, padėjusiomis užtikrinti reikiamą apyvartą investicijoms į produktų, kuriems nereikia taikyti nukrypti nuo kilmės taisyklių leidžiančios nuostatos, gamybos įvairinimą. Remiantis iš bendrovės gauta informacija, 2009 m. investicijos buvo labai mažos, o 2010–2012 m. iš viso neinvestuota. Nukrypti leidžiančios nuostatos tik padėjo išlaikyti Kiurasao bendrovės vykdomą veiklą, tačiau tvariai neprisidėjo prie esamos pramonės šakų plėtros ar naujų pramonės šakų kūrimo. Todėl abejotina, kad nauja nukrypti leidžianti nuostata paskatintų bendrovę daryti naujas investicijas. |
| --- | --- |

(21)

2009–2013 m. Kiurasao bendrovė naudojosi nukrypti leidžiančiomis nuostatomis, padėjusiomis užtikrinti reikiamą apyvartą investicijoms į produktų, kuriems nereikia taikyti nukrypti nuo kilmės taisyklių leidžiančios nuostatos, gamybos įvairinimą. Remiantis iš bendrovės gauta informacija, 2009 m. investicijos buvo labai mažos, o 2010–2012 m. iš viso neinvestuota. Nukrypti leidžiančios nuostatos tik padėjo išlaikyti Kiurasao bendrovės vykdomą veiklą, tačiau tvariai neprisidėjo prie esamos pramonės šakų plėtros ar naujų pramonės šakų kūrimo. Todėl abejotina, kad nauja nukrypti leidžianti nuostata paskatintų bendrovę daryti naujas investicijas.

| (22) | kad SS 2106 pozicijos cukraus mišiniai, kuriuose yra pektino ar kazeino, būtų laikomi Kiurasao kilmės ir jiems būtų taikomos lengvatos patekti į Sąjungos rinką, kilmės statuso neturinčio cukraus, naudojamo galutiniam produktui pagaminti, vertė neturi viršyti 30 % produkto EXW kainos. Paįvairinusi gamybą ir pradėjusi gaminti tokius mišinius, kaip siūloma dabartiniame prašyme, bendrovė vis tiek turės prašyti taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą, kad galėtų laikytis kilmės taisyklių. |
| --- | --- |

(22)

kad SS 2106 pozicijos cukraus mišiniai, kuriuose yra pektino ar kazeino, būtų laikomi Kiurasao kilmės ir jiems būtų taikomos lengvatos patekti į Sąjungos rinką, kilmės statuso neturinčio cukraus, naudojamo galutiniam produktui pagaminti, vertė neturi viršyti 30 % produkto EXW kainos. Paįvairinusi gamybą ir pradėjusi gaminti tokius mišinius, kaip siūloma dabartiniame prašyme, bendrovė vis tiek turės prašyti taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą, kad galėtų laikytis kilmės taisyklių.

| (23) | pagal Sprendimo 2001/822/EB III priedo 37 straipsnio 3 dalies b punktą nagrinėjant prašymus atsižvelgiama į atvejus, kai esamų kilmės taisyklių taikymas žymiai pakenktų esamos UŠT pramonės galimybei toliau eksportuoti į Sąjungą, ypač į atvejus, kai dėl to nutrūktų jos veikla. |
| --- | --- |

(23)

pagal Sprendimo 2001/822/EB III priedo 37 straipsnio 3 dalies b punktą nagrinėjant prašymus atsižvelgiama į atvejus, kai esamų kilmės taisyklių taikymas žymiai pakenktų esamos UŠT pramonės galimybei toliau eksportuoti į Sąjungą, ypač į atvejus, kai dėl to nutrūktų jos veikla.

| (24) | Komisija rengia balansą, siekdama analizuoti cukraus rinką ir nustatyti, ar pakankamos cukraus atsargos, ar reikia jas papildyti ir ar reikia išimti cukrų iš rinkos, siekiant išlaikyti kainų lygį panašų į orientacinę kainą. Šiame balanse nuolat matyti 50 000–60 000 tonų cukraus, importuojamo taikant nesumažintą muitą. |
| --- | --- |

(24)

Komisija rengia balansą, siekdama analizuoti cukraus rinką ir nustatyti, ar pakankamos cukraus atsargos, ar reikia jas papildyti ir ar reikia išimti cukrų iš rinkos, siekiant išlaikyti kainų lygį panašų į orientacinę kainą. Šiame balanse nuolat matyti 50 000–60 000 tonų cukraus, importuojamo taikant nesumažintą muitą.

| (25) | cukraus produktams, kurių KN kodas yra 1701 14 90, Sąjungoje taikomas muito tarifas – 419 EUR už toną. Atsižvelgiant į tai, kad Londono ateities sandorių biržoje baltojo cukraus pasaulinė rinkos kaina, į kurią įskaičiuotos rafinavimo išlaidos, yra apie 380 EUR už toną, o taikomas muitas – 419 EUR už toną, cukraus kaina, pristačius į Sąjungą sumokėjus muitus, turėtų būti mažiausiai 800 EUR už toną. Vidutinė tokių Sąjungoje pagamintų cukraus produktų kaina, kaip praneša valstybės narės pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 (5) 9 straipsnį, yra apie 725 EUR už toną. Tokiomis sąlygomis šiuos cukraus produktus importuoti į Sąjungą veikiausiai nėra pelninga, nebent tai būtų aukščiausios kokybės cukrus, kaip antai ekologinis cukrus arba sąžiningos prekybos cukrus, parduodami gerokai aukštesne kaina nei kiti cukraus produktai. |
| --- | --- |

(25)

cukraus produktams, kurių KN kodas yra 1701 14 90, Sąjungoje taikomas muito tarifas – 419 EUR už toną. Atsižvelgiant į tai, kad Londono ateities sandorių biržoje baltojo cukraus pasaulinė rinkos kaina, į kurią įskaičiuotos rafinavimo išlaidos, yra apie 380 EUR už toną, o taikomas muitas – 419 EUR už toną, cukraus kaina, pristačius į Sąjungą sumokėjus muitus, turėtų būti mažiausiai 800 EUR už toną. Vidutinė tokių Sąjungoje pagamintų cukraus produktų kaina, kaip praneša valstybės narės pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 (5) 9 straipsnį, yra apie 725 EUR už toną. Tokiomis sąlygomis šiuos cukraus produktus importuoti į Sąjungą veikiausiai nėra pelninga, nebent tai būtų aukščiausios kokybės cukrus, kaip antai ekologinis cukrus arba sąžiningos prekybos cukrus, parduodami gerokai aukštesne kaina nei kiti cukraus produktai.

| (26) | todėl tikėtina, kad didžioji dalis į Sąjungą taikant nesumažintą muitą importuojamo cukraus yra ekologinis arba sąžiningos prekybos cukrus, kadangi tokį cukrų mažmeninės prekybos sektoriuje galima parduoti už iki 3 000 EUR už toną. Į Sąjungą taikant nesumažintą muitą importuojamo ekologinio cukranendrių cukraus kiekiai rodo, kad pasaulio cukraus eksportuotojai išgyvena dabartinėje rinkoje. |
| --- | --- |

(26)

todėl tikėtina, kad didžioji dalis į Sąjungą taikant nesumažintą muitą importuojamo cukraus yra ekologinis arba sąžiningos prekybos cukrus, kadangi tokį cukrų mažmeninės prekybos sektoriuje galima parduoti už iki 3 000 EUR už toną. Į Sąjungą taikant nesumažintą muitą importuojamo ekologinio cukranendrių cukraus kiekiai rodo, kad pasaulio cukraus eksportuotojai išgyvena dabartinėje rinkoje.

| (27) | prie bendrovės nurodytos žaliavinio cukraus pirkimo kainos pridėjus 283 EUR už toną dydžio realias gamybos išlaidas malant ir pakuojant ekologinį žaliavinį cukrų Kiurasao bendrovėje sukuriamai pridėtinei vertei skaičiuoti, bendrovės nurodytą pelno dydį ir siuntimo išlaidas, Sąjungoje mokėtinus importo muitus, Kiurasao bendrovė vistiek galėtų ekonomiškai efektyviai eksportuoti „biocukrų“ į Sąjungą ir jai nereikėtų taikyti nukrypti leidžiančios nuostatos, kuria importuotojas atleidžiamas nuo Sąjungoje taikomo importo muito. Be to, Nyderlandų prašyme nurodytą „biocukraus“ pardavimo kainą už toną Nyderlandų pirkėjui galima laikyti pakankama taikomo nesumažinto muito poveikiui kompensuoti. |
| --- | --- |

(27)

prie bendrovės nurodytos žaliavinio cukraus pirkimo kainos pridėjus 283 EUR už toną dydžio realias gamybos išlaidas malant ir pakuojant ekologinį žaliavinį cukrų Kiurasao bendrovėje sukuriamai pridėtinei vertei skaičiuoti, bendrovės nurodytą pelno dydį ir siuntimo išlaidas, Sąjungoje mokėtinus importo muitus, Kiurasao bendrovė vistiek galėtų ekonomiškai efektyviai eksportuoti „biocukrų“ į Sąjungą ir jai nereikėtų taikyti nukrypti leidžiančios nuostatos, kuria importuotojas atleidžiamas nuo Sąjungoje taikomo importo muito. Be to, Nyderlandų prašyme nurodytą „biocukraus“ pardavimo kainą už toną Nyderlandų pirkėjui galima laikyti pakankama taikomo nesumažinto muito poveikiui kompensuoti.

| (28) | kaip UŠT ekonominių operacijų vykdytoja, Kiurasao bendrovė, vykdanti cukraus produktų perdirbimo veiklą, dalyvauja pasaulinėje rinkoje ir gali nevaržomai eksportuoti savo produktus visame pasaulyje, įskaitant Sąjungą. Todėl ši bendrovė gali būti prilyginta bet kurios pasaulio šalies ekonominių operacijų vykdytojams, vykdantiems tą pačią veiklą. Visų pirma, transporto iš UŠT į Sąjungą išlaidų dydis, kuris, bendrovės pateiktais duomenimis, yra 42,59 EUR už toną, nesudaro nepalankių sąlygų Kiurasao bendrovei konkuruojant su kitais rinkos dalyviais, nes bendrovė gali parduoti savo produktus rinkoms, kurios yra arčiau jos veiklos vykdymo vietos nei Sąjunga. |
| --- | --- |

(28)

kaip UŠT ekonominių operacijų vykdytoja, Kiurasao bendrovė, vykdanti cukraus produktų perdirbimo veiklą, dalyvauja pasaulinėje rinkoje ir gali nevaržomai eksportuoti savo produktus visame pasaulyje, įskaitant Sąjungą. Todėl ši bendrovė gali būti prilyginta bet kurios pasaulio šalies ekonominių operacijų vykdytojams, vykdantiems tą pačią veiklą. Visų pirma, transporto iš UŠT į Sąjungą išlaidų dydis, kuris, bendrovės pateiktais duomenimis, yra 42,59 EUR už toną, nesudaro nepalankių sąlygų Kiurasao bendrovei konkuruojant su kitais rinkos dalyviais, nes bendrovė gali parduoti savo produktus rinkoms, kurios yra arčiau jos veiklos vykdymo vietos nei Sąjunga.

| (29) | cukraus, melasos ir medaus eksportas sudaro tik 6 % visų Kiurasao eksportuojamų prekių, išskyrus naftos produktus, kiekio. Konteinerių krova, susijusi su cukraus produktų importu ir eksportu, sudaro tik 2 % visos su importu ir eksportu susijusios konteinerių krovos. Šių produktų eksportas geriausiu atveju gali labai nedaug prisidėti prie šios teritorijos plėtros. |
| --- | --- |

(29)

cukraus, melasos ir medaus eksportas sudaro tik 6 % visų Kiurasao eksportuojamų prekių, išskyrus naftos produktus, kiekio. Konteinerių krova, susijusi su cukraus produktų importu ir eksportu, sudaro tik 2 % visos su importu ir eksportu susijusios konteinerių krovos. Šių produktų eksportas geriausiu atveju gali labai nedaug prisidėti prie šios teritorijos plėtros.

| (30) | kalbant apie užimtumą, tikimasi, kad taikant nukrypti leidžiančią nuostatą būtų sukurta 10 papildomų darbo vietų – neproporcingai mažai, palyginti su prašoma didesne gamybos apimtimi. Be to, 10 papildomų darbo vietų, kurias tikimasi sukurti, yra mažiau nei tos 20 darbo vietų, kurios buvo prarasto nuo 2010 m. prašymo, kuriame Nyderlandai nurodė, kad Kiurasao bendrovėje dirba 35 darbuotojai, o antrajame 2013 m. prašyme teigė, kad bendrovėje dirba 15 darbuotojų. |
| --- | --- |

(30)

kalbant apie užimtumą, tikimasi, kad taikant nukrypti leidžiančią nuostatą būtų sukurta 10 papildomų darbo vietų – neproporcingai mažai, palyginti su prašoma didesne gamybos apimtimi. Be to, 10 papildomų darbo vietų, kurias tikimasi sukurti, yra mažiau nei tos 20 darbo vietų, kurios buvo prarasto nuo 2010 m. prašymo, kuriame Nyderlandai nurodė, kad Kiurasao bendrovėje dirba 35 darbuotojai, o antrajame 2013 m. prašyme teigė, kad bendrovėje dirba 15 darbuotojų.

| (31) | atsisakymo taikyti naują nukrypti leidžiančią nuostatą, kurios paprašyta 2013 m. balandžio 17 d., poveikis būtų minimalus. Atsisakymas nesukliudytų bendrovei toliau eksportuoti cukraus produktus į Sąjungą, taip pat nesutrukdytų investicijų į Kiurasao cukraus pramonę, nes gaunamo pelno vis tiek pakaktų investicijoms vykdyti, net jei ir būtų mokamas nesumažintas Sąjungos muitas. |
| --- | --- |

(31)

atsisakymo taikyti naują nukrypti leidžiančią nuostatą, kurios paprašyta 2013 m. balandžio 17 d., poveikis būtų minimalus. Atsisakymas nesukliudytų bendrovei toliau eksportuoti cukraus produktus į Sąjungą, taip pat nesutrukdytų investicijų į Kiurasao cukraus pramonę, nes gaunamo pelno vis tiek pakaktų investicijoms vykdyti, net jei ir būtų mokamas nesumažintas Sąjungos muitas.

| (32) | todėl prašoma taikyti nukrypti leidžianti nuostata yra nepagrįsta pagal Sprendimo 2001/822/EB III priedo 37 straipsnio 1 dalį, 3 dalies b bei c punktus ir 7 dalį. |
| --- | --- |

(32)

todėl prašoma taikyti nukrypti leidžianti nuostata yra nepagrįsta pagal Sprendimo 2001/822/EB III priedo 37 straipsnio 1 dalį, 3 dalies b bei c punktus ir 7 dalį.

| (33) | šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(33)

šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

2013 m. balandžio 17 d. Nyderlandų pateiktas ir 2013 m. birželio 14 d. ir 28 d. papildytas prašymas taikyti nuo Sprendimo 2001/822/EB nukrypti leidžiančią nuostatą dėl kilmės taisyklių cukrui iš Kiurasao atmetamas.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2013 m. rugsėjo 17 d.

Komisijos vardu

Algirdas ŠEMETA

Komisijos narys

---

(1)  OL L 314, 2001 11 30, p. 1.

1

(2)  OL L 239, 2009 9 10, p. 55.

2

(3)  OL L 21, 2011 1 25, p. 3.

3

(4)  Paskelbta Lyginamosios cukraus ir kukurūzų sirupo gamybos išlaidų analizės apžvalgoje (Sugar and HFCS production costs – global benchmarking), išleistoje LMC international.

4

LMC international

(5)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

5

---

REKOMENDACIJOS

| 19.9.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 249/10 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 249/10

---

KOMISIJOS REKOMENDACIJA

2013 m. rugsėjo 17 d.

dėl SOLVIT principų

(Tekstas svarbus EEE)

(2013/461/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 292 straipsnį,

kadangi:

| (1) | SESV 26 straipsnyje vidaus rinka apibrėžiama kaip vidaus sienų neturinti erdvė, kurioje užtikrinamas laisvas prekių, asmenų, paslaugų ir kapitalo judėjimas. ES sutarties 4 straipsnio 3 dalyje reikalaujama, kad valstybės narės imtųsi bet kurių priemonių, kad užtikrintų pagal Sąjungos teisę atsirandančių pareigų vykdymą; |
| --- | --- |

(1)

SESV 26 straipsnyje vidaus rinka apibrėžiama kaip vidaus sienų neturinti erdvė, kurioje užtikrinamas laisvas prekių, asmenų, paslaugų ir kapitalo judėjimas. ES sutarties 4 straipsnio 3 dalyje reikalaujama, kad valstybės narės imtųsi bet kurių priemonių, kad užtikrintų pagal Sąjungos teisę atsirandančių pareigų vykdymą;

| (2) | asmenims, norintiems gyventi ir dirbti kitoje valstybėje narėje, ir įmonėms, norinčioms išplėsti savo rinkų ribas, vidaus rinkoje atsiveria daugybė galimybių. Apskritai vidaus rinka veikia gerai, tačiau: jei valdžios institucijos nesilaiko Sąjungos teisės nuostatų, kartais kyla problemų; |
| --- | --- |

(2)

asmenims, norintiems gyventi ir dirbti kitoje valstybėje narėje, ir įmonėms, norinčioms išplėsti savo rinkų ribas, vidaus rinkoje atsiveria daugybė galimybių. Apskritai vidaus rinka veikia gerai, tačiau: jei valdžios institucijos nesilaiko Sąjungos teisės nuostatų, kartais kyla problemų;

| (3) | remiantis 2001 m. gruodžio 7 d. Rekomendacija 2001/893/EB dėl SOLVIT – vidaus rinkos problemų sprendimo tinklo – naudojimo principų (1), SOLVIT buvo įkurtas kaip valstybių narių nacionalinėse administracijose įsteigtų centrų tinklas, kuris greitai ir neoficialiai spręstų problemas, iškilusias savo teisėmis vidaus rinkoje besinaudojantiems asmenims ir įmonėms; |
| --- | --- |

(3)

remiantis 2001 m. gruodžio 7 d. Rekomendacija 2001/893/EB dėl SOLVIT – vidaus rinkos problemų sprendimo tinklo – naudojimo principų (1), SOLVIT buvo įkurtas kaip valstybių narių nacionalinėse administracijose įsteigtų centrų tinklas, kuris greitai ir neoficialiai spręstų problemas, iškilusias savo teisėmis vidaus rinkoje besinaudojantiems asmenims ir įmonėms;

| (4) | nors SOLVIT yra neoficialaus ir praktinio pobūdžio, jo veikimo modelis padeda užtikrinti, kad problemų sprendimai atitiktų Sąjungos teisę. SOLVIT veikla grindžiama skaidriu problemų sprendimo procesu, kuriame dalyvauja dvi valstybės narės. Sprendžiant problemas Komisija paprastai nedalyvauja, tačiau ji palaiko glaudžius ryšius su SOLVIT centrais, nuolat rengia teisinius mokymus ir kai kuriais sudėtingais atvejais teikia neoficialias konsultacijas. Naudodamasi internetine duomenų baze, ji taip pat stebi, kaip SOLVIT sprendžia problemas ir kokie gaunami rezultatai, taip pat ji gali įsikišti, jeigu mano, kad SOLVIT centrų siūlomi sprendimai neatitinka Sąjungos teisės nuostatų. Taip organizavus veiklą ne tik prisidedama prie rezultatų konkrečiais atvejais teisėtumo, bet ir remiantis vertinimo rezultatais matyti, kad dėl SOLVIT veiklos nacionalinės valdžios institucijos apskritai pradėjo geriau laikytis Sąjungos teisės nuostatų; |
| --- | --- |

(4)

nors SOLVIT yra neoficialaus ir praktinio pobūdžio, jo veikimo modelis padeda užtikrinti, kad problemų sprendimai atitiktų Sąjungos teisę. SOLVIT veikla grindžiama skaidriu problemų sprendimo procesu, kuriame dalyvauja dvi valstybės narės. Sprendžiant problemas Komisija paprastai nedalyvauja, tačiau ji palaiko glaudžius ryšius su SOLVIT centrais, nuolat rengia teisinius mokymus ir kai kuriais sudėtingais atvejais teikia neoficialias konsultacijas. Naudodamasi internetine duomenų baze, ji taip pat stebi, kaip SOLVIT sprendžia problemas ir kokie gaunami rezultatai, taip pat ji gali įsikišti, jeigu mano, kad SOLVIT centrų siūlomi sprendimai neatitinka Sąjungos teisės nuostatų. Taip organizavus veiklą ne tik prisidedama prie rezultatų konkrečiais atvejais teisėtumo, bet ir remiantis vertinimo rezultatais matyti, kad dėl SOLVIT veiklos nacionalinės valdžios institucijos apskritai pradėjo geriau laikytis Sąjungos teisės nuostatų;

| (5) | nuo veiklos pradžios SOLVIT pastebimai pasikeitė. Dabar sprendžiamų problemų skaičius dešimteriopai didesnis nei prieš dešimtmetį. Sprendžiamų problemų įvairovė taip pat yra didesnė, negu buvo numatyta iš pradžių. Didžioji dauguma problemų yra sėkmingai išsprendžiamos per vidutiniškai devynias savaites, todėl SOLVIT pasinaudoję asmenys ir įmonės labai gerai vertina jo veiklą; |
| --- | --- |

(5)

nuo veiklos pradžios SOLVIT pastebimai pasikeitė. Dabar sprendžiamų problemų skaičius dešimteriopai didesnis nei prieš dešimtmetį. Sprendžiamų problemų įvairovė taip pat yra didesnė, negu buvo numatyta iš pradžių. Didžioji dauguma problemų yra sėkmingai išsprendžiamos per vidutiniškai devynias savaites, todėl SOLVIT pasinaudoję asmenys ir įmonės labai gerai vertina jo veiklą;

| (6) | nors SOLVIT veikia sėkmingai, padidinus paslaugų mastą, padidėjo ir įvairūs uždaviniai. 2010 m. atlikus išsamų tinklo vertinimą, paaiškėjo, kad ne visi SOLVIT centrai yra vienodai gerai aprūpinti ištekliais ar patogiai pasiekiami. Tinklo centrų priimtų spręsti problemų skaičius ir teikiamų paslaugų lygis taip pat skiriasi. Be to, SOLVIT naudojasi per mažai žmonių ir įmonių; |
| --- | --- |

(6)

nors SOLVIT veikia sėkmingai, padidinus paslaugų mastą, padidėjo ir įvairūs uždaviniai. 2010 m. atlikus išsamų tinklo vertinimą, paaiškėjo, kad ne visi SOLVIT centrai yra vienodai gerai aprūpinti ištekliais ar patogiai pasiekiami. Tinklo centrų priimtų spręsti problemų skaičius ir teikiamų paslaugų lygis taip pat skiriasi. Be to, SOLVIT naudojasi per mažai žmonių ir įmonių;

| (7) | remiantis šiomis išvadomis, būtina imtis priemonių dar labiau stiprinti SOLVIT ir gerinti jo matomumą tiek internete, tiek ne internetinėje erdvėje, kaip pabrėžiama Komisijos tarnybų darbiniame dokumente „Bendrosios rinkos veiksmingumo užtikrinimas“ komunikate „Geresnė bendrosios rinkos valdysena“ (2) ir ES pilietybės ataskaitoje (3). Siekiant šio tikslo reikėtų Rekomendaciją 2001/893/EB pakeisti nauja. Naujojoje rekomendacijoje remiantis geriausia patirtimi siekiama išsamiau paaiškinti, kokie turėtų būti SOLVIT veiklos rezultatai. Joje nustatomi ir Komisijos, ir valstybių narių tikslai ir standartai siekiant užtikrinti, kad įmonėms ir piliečiams būtų teikiama veiksminga pagalba tuomet, kai nesilaikoma Sąjungos teisės nuostatų. Ja taip pat siekiama užtikrinti, kad SOLVIT centrai visame tinkle taikytų tas pačias taisykles ir jų teikiami paslaugų tipai derėtų tarpusavyje; |
| --- | --- |

(7)

remiantis šiomis išvadomis, būtina imtis priemonių dar labiau stiprinti SOLVIT ir gerinti jo matomumą tiek internete, tiek ne internetinėje erdvėje, kaip pabrėžiama Komisijos tarnybų darbiniame dokumente „Bendrosios rinkos veiksmingumo užtikrinimas“ komunikate „Geresnė bendrosios rinkos valdysena“ (2) ir ES pilietybės ataskaitoje (3). Siekiant šio tikslo reikėtų Rekomendaciją 2001/893/EB pakeisti nauja. Naujojoje rekomendacijoje remiantis geriausia patirtimi siekiama išsamiau paaiškinti, kokie turėtų būti SOLVIT veiklos rezultatai. Joje nustatomi ir Komisijos, ir valstybių narių tikslai ir standartai siekiant užtikrinti, kad įmonėms ir piliečiams būtų teikiama veiksminga pagalba tuomet, kai nesilaikoma Sąjungos teisės nuostatų. Ja taip pat siekiama užtikrinti, kad SOLVIT centrai visame tinkle taikytų tas pačias taisykles ir jų teikiami paslaugų tipai derėtų tarpusavyje;

| (8) | siekiant užtikrinti, kad įgaliojimas būtų vienodai suprantamas visuose tinklo centruose, šioje rekomendacijoje apibrėžiamos problemų, kurias turėtų spręsti SOLVIT, rūšys. Rekomendacijoje 2001/893/EB nustatyta, kad SOLVIT sprendžia „netinkamo taikymo“ ir „bendrosios rinkos taisyklių“ problemas. Taip apibrėžus taikymo sritį, atsirado nenuoseklumo. Pirmiau buvo argumentuojama, kad vartojant terminą „netinkamas taikymas“ galima manyti, kad SOLVIT centrai negali spręsti problemų, kai nacionalinės taisyklės prieštarauja ES teisės nuostatoms (vadinamųjų struktūrinių problemų); antrasis argumentas – SOLVIT gali veikti tik jei susijęs Sąjungos teisės aktas yra grindžiamas bendrąja rinka; |
| --- | --- |

(8)

siekiant užtikrinti, kad įgaliojimas būtų vienodai suprantamas visuose tinklo centruose, šioje rekomendacijoje apibrėžiamos problemų, kurias turėtų spręsti SOLVIT, rūšys. Rekomendacijoje 2001/893/EB nustatyta, kad SOLVIT sprendžia „netinkamo taikymo“ ir „bendrosios rinkos taisyklių“ problemas. Taip apibrėžus taikymo sritį, atsirado nenuoseklumo. Pirmiau buvo argumentuojama, kad vartojant terminą „netinkamas taikymas“ galima manyti, kad SOLVIT centrai negali spręsti problemų, kai nacionalinės taisyklės prieštarauja ES teisės nuostatoms (vadinamųjų struktūrinių problemų); antrasis argumentas – SOLVIT gali veikti tik jei susijęs Sąjungos teisės aktas yra grindžiamas bendrąja rinka;

| (9) | dabar SOLVIT problemos apibrėžiamos kaip tarpvalstybinės problemos, kurios kyla, jei valdžios institucija galimai pažeidžia Sąjungos teisės nuostatas, kuriomis reglamentuojama vidaus rinka, kai ir tiek, kiek tokių problemų nesprendžia nacionalinio arba ES lygmens teismai; |
| --- | --- |

(9)

dabar SOLVIT problemos apibrėžiamos kaip tarpvalstybinės problemos, kurios kyla, jei valdžios institucija galimai pažeidžia Sąjungos teisės nuostatas, kuriomis reglamentuojama vidaus rinka, kai ir tiek, kiek tokių problemų nesprendžia nacionalinio arba ES lygmens teismai;

| (10) | terminas „pažeidimas“ vartojamas patikslinti, kad SOLVIT centrai imasi spręsti problemas kaip SOLVIT problemas visais atvejais, kai valdžios institucijos nesilaiko Sąjungos teisės nuostatų, kuriomis reglamentuojama vidaus rinka, kad ir kokia būtų esminė problemos priežastis. Didžioji dauguma SOLVIT sprendžiamų problemų – atvejai, kai valdžios institucija neteisingai taiko Sąjungos teisės nuostatas, kuriomis reglamentuojama vidaus rinka. Tačiau SOLVIT centrai įrodė, kad jei kyla struktūrinio pobūdžio problemų, jie taip pat gali suteikti veiksmingą pagalbą. Nors struktūrinės problemos sudaro tik mažąją visų SOLVIT sprendžiamų problemų dalį, svarbu, kad SOLVIT jų imtųsi, nes tada tokios problemos neliktų nepastebėtos. Taip geriausiai užtikrinama, kad struktūrinės problemos būtų veiksmingai sprendžiamos tinkamu lygmeniu; |
| --- | --- |

(10)

terminas „pažeidimas“ vartojamas patikslinti, kad SOLVIT centrai imasi spręsti problemas kaip SOLVIT problemas visais atvejais, kai valdžios institucijos nesilaiko Sąjungos teisės nuostatų, kuriomis reglamentuojama vidaus rinka, kad ir kokia būtų esminė problemos priežastis. Didžioji dauguma SOLVIT sprendžiamų problemų – atvejai, kai valdžios institucija neteisingai taiko Sąjungos teisės nuostatas, kuriomis reglamentuojama vidaus rinka. Tačiau SOLVIT centrai įrodė, kad jei kyla struktūrinio pobūdžio problemų, jie taip pat gali suteikti veiksmingą pagalbą. Nors struktūrinės problemos sudaro tik mažąją visų SOLVIT sprendžiamų problemų dalį, svarbu, kad SOLVIT jų imtųsi, nes tada tokios problemos neliktų nepastebėtos. Taip geriausiai užtikrinama, kad struktūrinės problemos būtų veiksmingai sprendžiamos tinkamu lygmeniu;

| (11) | šioje rekomendacijoje patvirtinama, kad SOLVIT imasi atvejų, kur atsirado su valdžios institucija susijusi tarpvalstybinė problema. Taikant tarpvalstybinį kriterijų užtikrinama, kad SOLVIT problemą nagrinėja SOLVIT centrai dviejose valstybėse narėse, kurie garantuoja skaidrumą ir kokybišką problemos sprendimą. Valdžios institucijos kriterijus siejamas su faktu, kad SOLVIT – nacionalinės administracijos dalis ir veikia tik neoficialiai; |
| --- | --- |

(11)

šioje rekomendacijoje patvirtinama, kad SOLVIT imasi atvejų, kur atsirado su valdžios institucija susijusi tarpvalstybinė problema. Taikant tarpvalstybinį kriterijų užtikrinama, kad SOLVIT problemą nagrinėja SOLVIT centrai dviejose valstybėse narėse, kurie garantuoja skaidrumą ir kokybišką problemos sprendimą. Valdžios institucijos kriterijus siejamas su faktu, kad SOLVIT – nacionalinės administracijos dalis ir veikia tik neoficialiai;

| (12) | šioje rekomendacijoje taip pat siekiama paaiškinti, kokio lygio paslaugų iš SOLVIT gali tikėtis asmenys ir įmonės. Joje nurodoma, kokios informacijos turėtų gauti besikreipiantys asmenys ir kokia mažiausia pagalba jiems turėtų būti teikiama. Joje taip pat paaiškinami įvairūs procedūriniai etapai ir terminai, kurių reikia laikytis, kai sprendžiama SOLVIT problema, taip pat kokių tolesnių priemonių galima imtis, kai problema negali būti išspręsta; |
| --- | --- |

(12)

šioje rekomendacijoje taip pat siekiama paaiškinti, kokio lygio paslaugų iš SOLVIT gali tikėtis asmenys ir įmonės. Joje nurodoma, kokios informacijos turėtų gauti besikreipiantys asmenys ir kokia mažiausia pagalba jiems turėtų būti teikiama. Joje taip pat paaiškinami įvairūs procedūriniai etapai ir terminai, kurių reikia laikytis, kai sprendžiama SOLVIT problema, taip pat kokių tolesnių priemonių galima imtis, kai problema negali būti išspręsta;

| (13) | šioje rekomendacijoje taip pat nustatyti minimalūs SOLVIT centrams privalomi standartai, susiję su organizacija, teisinėmis žiniomis ir ryšiais su kitais tinklais. Joje taip pat paaiškinamas Komisijos vaidmuo SOLVIT tinkle; |
| --- | --- |

(13)

šioje rekomendacijoje taip pat nustatyti minimalūs SOLVIT centrams privalomi standartai, susiję su organizacija, teisinėmis žiniomis ir ryšiais su kitais tinklais. Joje taip pat paaiškinamas Komisijos vaidmuo SOLVIT tinkle;

| (14) | neseniai Komisija performavo SOLVIT internetinę duomenų bazę, kad Vidaus rinkos informacinėje sistemoje ji veiktų kaip autonominis modulis. Atsižvelgiant į techninę integraciją, 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1024/2012 dėl administracinio bendradarbiavimo per Vidaus rinkos informacinę sistemą, kuriuo panaikinamas Komisijos sprendimas 2008/49/EB (VRI reglamentas) (4), nustatytos taisyklės dėl asmens duomenų ir konfidencialios informacijos tvarkymo, taip pat taikomos ir SOLVIT procedūroms. Šioje rekomendacijoje patikslinami tam tikri asmens duomenų tvarkymo SOLVIT aspektai, remiantis VRI reglamentu; |
| --- | --- |

(14)

neseniai Komisija performavo SOLVIT internetinę duomenų bazę, kad Vidaus rinkos informacinėje sistemoje ji veiktų kaip autonominis modulis. Atsižvelgiant į techninę integraciją, 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1024/2012 dėl administracinio bendradarbiavimo per Vidaus rinkos informacinę sistemą, kuriuo panaikinamas Komisijos sprendimas 2008/49/EB (VRI reglamentas) (4), nustatytos taisyklės dėl asmens duomenų ir konfidencialios informacijos tvarkymo, taip pat taikomos ir SOLVIT procedūroms. Šioje rekomendacijoje patikslinami tam tikri asmens duomenų tvarkymo SOLVIT aspektai, remiantis VRI reglamentu;

| (15) | šioje rekomendacijoje nesiekiama nurodyti, kaip Komisija tvarko tiesiogiai gautus skundus, ir ja jokiu būdu nedaromas poveikis Komisijos, kaip sutarčių sergėtojos, vaidmeniui. Joje taip pat nesiekiama apibrėžti „ES Pilot“ ir nacionalinių „ES Pilot“ koordinatorių vaidmens. Šie klausimai nagrinėjami specialiose gairėse, kurios reguliariai atnaujinamos, |
| --- | --- |

(15)

šioje rekomendacijoje nesiekiama nurodyti, kaip Komisija tvarko tiesiogiai gautus skundus, ir ja jokiu būdu nedaromas poveikis Komisijos, kaip sutarčių sergėtojos, vaidmeniui. Joje taip pat nesiekiama apibrėžti „ES Pilot“ ir nacionalinių „ES Pilot“ koordinatorių vaidmens. Šie klausimai nagrinėjami specialiose gairėse, kurios reguliariai atnaujinamos,

PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

I.   TIKSLAS IR APIBRĖŽTYS

A.   Tikslas

Šioje rekomendacijoje nustatomi SOLVIT veikimo principai. SOLVIT siekia greitai, veiksmingai ir neoficialiai išspręsti asmenų ir įmonių problemas, kurios kyla, kai valdžios institucijos nepripažįsta ES teisių, kuriomis jie gali naudotis vidaus rinkoje. Tokia veikla padeda veikti bendrajai rinkai geriau, nes skatinamos ir stiprinamos pastangos tinkamiau laikytis Sąjungos teisės nuostatų. Siekdami šio tikslo nacionaliniai SOLVIT centrai turėtų dirbti kartu, laikydamiesi šioje rekomendacijoje nustatytų principų.

B.   Apibrėžtys

Šioje rekomendacijoje vartojamų terminų apibrėžtys:

1.   pareiškėjas– fizinis arba juridinis asmuo, kuriam kilo tarpvalstybinė problema ir kuris dėl jos kreipėsi į SOLVIT tiesiogiai arba per tarpininką, arba organizacija, kuri kreipėsi dėl konkrečios problemos savo nario (-ių) vardu;

2.   tarpvalstybinė problema– problema, kuri kilo pareiškėjui vienoje valstybėje narėje ir kuri yra susijusi su galimu ES teisės nuostatų, kuriomis reglamentuojama vidaus rinka, pažeidimu, kurį padarė kitos valstybės narės valdžios institucija; sąvoka apima problemas, kurias pareiškėjams sukėlė jų valstybės viešojo administravimo įstaigos po to, kai jie pasinaudojo laisvo judėjimo teisėmis arba kai jie bando jomis pasinaudoti;

3.   Sąjungos teisės nuostatos, kuriomis reglamentuojama vidaus rinka,– visi Sąjungos teisės aktai, taisyklės arba principai, susiję su vidaus rinkos veikimu, kaip apibrėžta SESV 26 straipsnio 2 dalyje. Sąvoka apima taisykles, kurios nėra skirtos vidaus rinkai reguliuoti, bet daro neigiamą įtaką laisvam prekių, paslaugų, asmenų ir kapitalo judėjimui į kitas valstybes nares;

4.   valdžios institucija– bet kuri valstybės narės nacionalinio, regioninio arba vietos lygmens viešojo administravimo įstaiga arba bet kokios teisinės formos įstaiga, kuri pagal valstybės patvirtintas priemones yra įgaliota teikti valstybės kontroliuojamą viešąją paslaugą ir šiam tikslui turi specialias teises, kurios viršija teises, atsirandančias taikant įprastas taisykles, taikomas asmenų tarpusavio santykiams reguliuoti;

5.   teisminis procesas– oficialus procesas, kurio metu ginčą sprendžia teisminė arba pusiau teisminė institucija. Toks procesas neapima administracinių skundų dėl tos pačios institucijos, kuri sukėlė problemą;

6.   struktūrinė problema– pažeidimas, kai nacionalinė taisyklė prieštarauja Sąjungos teisės nuostatoms;

7.   vietos centras– SOLVIT centras valstybėje narėje, su kuria pareiškėjas yra glaudžiausiai susijęs pagal, pavyzdžiui, pilietybę, gyvenamąją vietą, įsisteigimą arba vietą, kurioje pareiškėjas įgijo su problema susijusias teises;

8.   pagrindinis SOLVIT centras– SOLVIT centras valstybėje narėje, kurioje buvo padarytas tariamas Sąjungos teisės nuostatų, kuriomis reglamentuojama vidaus rinka, pažeidimas;

9.   SOLVIT duomenų bazė– elektroninė sistema, sukurta Vidaus rinkos informacinėje sistemoje, kuria naudojamasi sprendžiant SOLVIT problemas.

II.   SOLVIT ĮGALIOJIMAS

SOLVIT tinklas sprendžia tarpvalstybines problemas, kurios kyla, jei valdžios institucija galimai pažeidžia Sąjungos teisės nuostatas, kuriomis reglamentuojama vidaus rinka, kai ir kiek tokių problemų nesprendžia nacionalinio arba ES lygmens teismai. Tokia veikla padeda veikti bendrajai rinkai geriau, nes skatinamos ir stiprinamos pastangos tinkamiau laikytis Sąjungos teisės nuostatų.

III.   SOLVIT TEIKIAMOS PASLAUGOS

Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad pareiškėjai galėtų naudotis bent tokiomis paslaugomis:

| 1. | SOLVIT centrai turėtų būti pasiekiami telefonu arba el. paštu ir turėtų skubiai atsiliepti į pastangas su jais susisiekti. |
| --- | --- |

1.

SOLVIT centrai turėtų būti pasiekiami telefonu arba el. paštu ir turėtų skubiai atsiliepti į pastangas su jais susisiekti.

| 2. | Per savaitę pareiškėjai turėtų gauti pirmąjį su problema susijusį atsakymą, įskaitant pranešimą, ar SOLVIT galės imtis ją spręsti, jei tą nurodyti įmanoma remiantis pateikta informacija. Jei būtina, pareiškėjų turėtų būti prašoma pateikti visus jų bylai tvarkyti reikalingus dokumentus. Per mėnesį nuo tokio pirmojo įvertinimo, ir jei pateikti visi reikiami dokumentai, pareiškėjas turėtų gauti patvirtinimą, ar pagrindinis centras problemą priėmė, t. y. ar pradėjo ją spręsti kaip SOLVIT problemą. |
| --- | --- |

2.

Per savaitę pareiškėjai turėtų gauti pirmąjį su problema susijusį atsakymą, įskaitant pranešimą, ar SOLVIT galės imtis ją spręsti, jei tą nurodyti įmanoma remiantis pateikta informacija. Jei būtina, pareiškėjų turėtų būti prašoma pateikti visus jų bylai tvarkyti reikalingus dokumentus. Per mėnesį nuo tokio pirmojo įvertinimo, ir jei pateikti visi reikiami dokumentai, pareiškėjas turėtų gauti patvirtinimą, ar pagrindinis centras problemą priėmė, t. y. ar pradėjo ją spręsti kaip SOLVIT problemą.

| 3. | Kai SOLVIT negali imtis spręsti problemos kaip SOLVIT problemos, tai pareiškėjams turėtų pateikti priežastis ir patarti, kokių alternatyvių problemos sprendimo veiksmų jie gali imtis, įskaitant atitinkamos informacijos pateikimą arba problemos perdavimą, jei įmanoma, kitam problemų sprendimo tinklui arba atitinkamai nacionalinei kompetentingai institucijai. |
| --- | --- |

3.

Kai SOLVIT negali imtis spręsti problemos kaip SOLVIT problemos, tai pareiškėjams turėtų pateikti priežastis ir patarti, kokių alternatyvių problemos sprendimo veiksmų jie gali imtis, įskaitant atitinkamos informacijos pateikimą arba problemos perdavimą, jei įmanoma, kitam problemų sprendimo tinklui arba atitinkamai nacionalinei kompetentingai institucijai.

| 4. | Per dešimt savaičių nuo problemos sprendimo pradžios pareiškėjas turėtų sulaukti problemos sprendimo, kurį gali lydėti taikomos Sąjungos teisės nuostatos paaiškinimas. Išskirtinėmis aplinkybėmis ir ypač kai sprendimas lengvai randamas arba kai jis susijęs su struktūrine problema, problemos sprendimo terminas, apie tai pranešus pareiškėjui, gali būti pratęstas iki dešimties savaičių. |
| --- | --- |

4.

Per dešimt savaičių nuo problemos sprendimo pradžios pareiškėjas turėtų sulaukti problemos sprendimo, kurį gali lydėti taikomos Sąjungos teisės nuostatos paaiškinimas. Išskirtinėmis aplinkybėmis ir ypač kai sprendimas lengvai randamas arba kai jis susijęs su struktūrine problema, problemos sprendimo terminas, apie tai pranešus pareiškėjui, gali būti pratęstas iki dešimties savaičių.

| 5. | Pareiškėjui turėtų būti suteikta informacija apie neoficialų SOLVIT pobūdį, taikomas procedūras ir terminus. Į šią informaciją turėtų būti įtraukta informacija apie kitas galimas teisės gynimo priemones, įspėjimas, kad SOLVIT sprendžiant problemą nacionaliniai skundų pateikimo terminai neatidedami, ir kad SOLVIT pateikti sprendimai nėra oficialūs ir negali būti apskundžiami. Taip pat pareiškėjams turėtų būti pranešta, kad SOLVIT paslaugos yra nemokamos. Pareiškėjams turėtų būti reguliariai pranešama apie jų problemos sprendimo būklę. |
| --- | --- |

5.

Pareiškėjui turėtų būti suteikta informacija apie neoficialų SOLVIT pobūdį, taikomas procedūras ir terminus. Į šią informaciją turėtų būti įtraukta informacija apie kitas galimas teisės gynimo priemones, įspėjimas, kad SOLVIT sprendžiant problemą nacionaliniai skundų pateikimo terminai neatidedami, ir kad SOLVIT pateikti sprendimai nėra oficialūs ir negali būti apskundžiami. Taip pat pareiškėjams turėtų būti pranešta, kad SOLVIT paslaugos yra nemokamos. Pareiškėjams turėtų būti reguliariai pranešama apie jų problemos sprendimo būklę.

| 6. | Kadangi SOLVIT procesai yra neoficialaus pobūdžio, jie neužkerta kelio pareiškėjui pradėti nacionalinio lygmens oficialų procesą; tačiau tokiu atveju SOLVIT problemos sprendimas baigiamas. |
| --- | --- |

6.

Kadangi SOLVIT procesai yra neoficialaus pobūdžio, jie neužkerta kelio pareiškėjui pradėti nacionalinio lygmens oficialų procesą; tačiau tokiu atveju SOLVIT problemos sprendimas baigiamas.

| 7. | Jeigu randamas sėkmingas sprendimas, pareiškėjas turėtų būti informuotas, kokių veiksmų jis turi imtis, kad pasinaudotų siūlomu sprendimu. |
| --- | --- |

7.

Jeigu randamas sėkmingas sprendimas, pareiškėjas turėtų būti informuotas, kokių veiksmų jis turi imtis, kad pasinaudotų siūlomu sprendimu.

| 8. | Kai tik paaiškėja, kad SOLVIT problemos išspręsti negali, problemos sprendimas turėtų būti baigtas ir apie tai nedelsiant pranešta pareiškėjui. Tokiais atvejais SOLVIT taip pat turėtų patarti pareiškėjui, kokių yra kitų galimų nacionalinio arba Sąjungos lygmens teisės gynimo būdų. Kai skundų teikėjams patariama teikti skundą Komisijai, SOLVIT centrai turėtų juos paskatinti pateikti nuorodas į ankstesnius SOLVIT vykdytus procesus (nurodant numerį ir trumpai apibendrinant procesą). Komisijai per duomenų bazę turėtų būti sistemingai pranešama apie neišspręstas problemas. |
| --- | --- |

8.

Kai tik paaiškėja, kad SOLVIT problemos išspręsti negali, problemos sprendimas turėtų būti baigtas ir apie tai nedelsiant pranešta pareiškėjui. Tokiais atvejais SOLVIT taip pat turėtų patarti pareiškėjui, kokių yra kitų galimų nacionalinio arba Sąjungos lygmens teisės gynimo būdų. Kai skundų teikėjams patariama teikti skundą Komisijai, SOLVIT centrai turėtų juos paskatinti pateikti nuorodas į ankstesnius SOLVIT vykdytus procesus (nurodant numerį ir trumpai apibendrinant procesą). Komisijai per duomenų bazę turėtų būti sistemingai pranešama apie neišspręstas problemas.

| 9. | Užbaigus problemos sprendimą, pareiškėjai turėtų būti raginami pateikti savo atsiliepimus apie tai, kaip SOLVIT sprendė problemą. |
| --- | --- |

9.

Užbaigus problemos sprendimą, pareiškėjai turėtų būti raginami pateikti savo atsiliepimus apie tai, kaip SOLVIT sprendė problemą.

IV.   SOLVIT CENTRŲ ORGANIZACIJA

| 1. | SOLVIT centras turėtų būti kiekvienoje valstybėje narėje. |
| --- | --- |

1.

SOLVIT centras turėtų būti kiekvienoje valstybėje narėje.

| 2. | Siekdamos, kad SOLVIT centrai galėtų atlikti jiems šioje rekomendacijoje nustatytas užduotis, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad SOLVIT centrai:






  a) | turėtų pakankamai gerai parengtų darbuotojų, turinčių praktinių ne vienos Sąjungos kalbos įgūdžių, kai reikia užtikrinti greitą ir skaidrų bendravimą su kitais SOLVIT centrais; |
| --- | --- | --- |

2.

Siekdamos, kad SOLVIT centrai galėtų atlikti jiems šioje rekomendacijoje nustatytas užduotis, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad SOLVIT centrai:

a)

turėtų pakankamai gerai parengtų darbuotojų, turinčių praktinių ne vienos Sąjungos kalbos įgūdžių, kai reikia užtikrinti greitą ir skaidrų bendravimą su kitais SOLVIT centrais;

| b) | turėtų atitinkamų teisinių žinių arba patirties taikant Sąjungos teisės nuostatas, kad galėtų atlikti nepriklausomus teisinius problemų vertinimus; |
| --- | --- |

b)

turėtų atitinkamų teisinių žinių arba patirties taikant Sąjungos teisės nuostatas, kad galėtų atlikti nepriklausomus teisinius problemų vertinimus;

| c) | būtų įkurti toje nacionalinės administravimo sistemos dalyje, kuri turi pakankamų koordinavimo įgaliojimų, kad galėtų užtikrinti teisingą Sąjungos teisės nuostatų įgyvendinimą savo administruojamoje srityje; |
| --- | --- |

c)

būtų įkurti toje nacionalinės administravimo sistemos dalyje, kuri turi pakankamų koordinavimo įgaliojimų, kad galėtų užtikrinti teisingą Sąjungos teisės nuostatų įgyvendinimą savo administruojamoje srityje;

| d) | galėtų nacionalinėje administracijoje sukurti tinklą, kuriuo naudotųsi, jei reikėtų konkrečių teisinių žinių ir pagalbos ieškant praktinių būdų problemoms spręsti. |
| --- | --- |

d)

galėtų nacionalinėje administracijoje sukurti tinklą, kuriuo naudotųsi, jei reikėtų konkrečių teisinių žinių ir pagalbos ieškant praktinių būdų problemoms spręsti.

V.   SOLVIT PROCEDŪRA

A.   Principai, kuriais vadovaujamasi sprendžiant SOLVIT problemas

| 1. | Visas SOLVIT problemas turėtų spręsti du SOLVIT centrai – vietos centras ir pagrindinis centras. |
| --- | --- |

1.

Visas SOLVIT problemas turėtų spręsti du SOLVIT centrai – vietos centras ir pagrindinis centras.

| 2. | Vietos centras ir pagrindinis centras turėtų atvirai ir skaidriai bendradarbiauti, siekdami greitai rasti veiksmingų pareiškėjo problemos sprendimų. |
| --- | --- |

2.

Vietos centras ir pagrindinis centras turėtų atvirai ir skaidriai bendradarbiauti, siekdami greitai rasti veiksmingų pareiškėjo problemos sprendimų.

| 3. | Vietos centras ir pagrindinis centras turėtų susitarti, kokia kalba bendraus, atsižvelgdami į tikslą kuo greičiau ir kuo veiksmingiau išspręsti problemas palaikant neoficialius ryšius ir užtikrinti skaidrumą ir informacijos teikimą. |
| --- | --- |

3.

Vietos centras ir pagrindinis centras turėtų susitarti, kokia kalba bendraus, atsižvelgdami į tikslą kuo greičiau ir kuo veiksmingiau išspręsti problemas palaikant neoficialius ryšius ir užtikrinti skaidrumą ir informacijos teikimą.

| 4. | Visos gautos problemos, su problema susijusių SOLVIT centrų atlikti vertinimai, veiksmai, kurių imtasi, ir pasiūlyti sprendimai turėtų būti aiškiai ir išsamiai registruojami SOLVIT duomenų bazėje. Jeigu tai struktūrinės problemos atvejis, jis turėtų būti taip ir pažymėtas duomenų bazėje, kad Komisija galėtų tokius atvejus sistemingai stebėti. |
| --- | --- |

4.

Visos gautos problemos, su problema susijusių SOLVIT centrų atlikti vertinimai, veiksmai, kurių imtasi, ir pasiūlyti sprendimai turėtų būti aiškiai ir išsamiai registruojami SOLVIT duomenų bazėje. Jeigu tai struktūrinės problemos atvejis, jis turėtų būti taip ir pažymėtas duomenų bazėje, kad Komisija galėtų tokius atvejus sistemingai stebėti.

| 5. | Visi siūlomi sprendimai turi visuomet visapusiškai atitikti Sąjungos teisės nuostatas. |
| --- | --- |

5.

Visi siūlomi sprendimai turi visuomet visapusiškai atitikti Sąjungos teisės nuostatas.

| 6. | SOLVIT centrai turėtų laikytis išsamių problemos sprendimo taisyklių, nustatytų SOLVIT problemų sprendimo vadove, kurį kartu su SOLVIT centrais reguliariai persvarstys Komisija. |
| --- | --- |

6.

SOLVIT centrai turėtų laikytis išsamių problemos sprendimo taisyklių, nustatytų SOLVIT problemų sprendimo vadove, kurį kartu su SOLVIT centrais reguliariai persvarstys Komisija.

B.   Vietos centras

| 1. | Vietos centras turėtų registruoti visas gautas teisines problemas nepriklausomai, ar jos vertinamos kaip SOLVIT problemos. |
| --- | --- |

1.

Vietos centras turėtų registruoti visas gautas teisines problemas nepriklausomai, ar jos vertinamos kaip SOLVIT problemos.

| 2. | Kai vietos centras nusprendžia imtis spręsti skundą kaip SOLVIT problemą, prieš pateikdamas bylą pagrindiniam centrui, jis turėtų surinkti visus reikiamus dokumentus ir atlikti išsamią teisinę problemos analizę. |
| --- | --- |

2.

Kai vietos centras nusprendžia imtis spręsti skundą kaip SOLVIT problemą, prieš pateikdamas bylą pagrindiniam centrui, jis turėtų surinkti visus reikiamus dokumentus ir atlikti išsamią teisinę problemos analizę.

| 3. | Iš pagrindinio centro gavęs siūlomą problemos sprendimą, įskaitant taikomos Sąjungos teisės nuostatos paaiškinimą, centras turėtų patikrinti, ar sprendimas atitinka Sąjungos teisės nuostatas. |
| --- | --- |

3.

Iš pagrindinio centro gavęs siūlomą problemos sprendimą, įskaitant taikomos Sąjungos teisės nuostatos paaiškinimą, centras turėtų patikrinti, ar sprendimas atitinka Sąjungos teisės nuostatas.

| 4. | Vietos centras atitinkamais procedūros etapais turėtų pareiškėjui laiku suteikti tinkamos informacijos. |
| --- | --- |

4.

Vietos centras atitinkamais procedūros etapais turėtų pareiškėjui laiku suteikti tinkamos informacijos.

C.   Pagrindinis centras

| 1. | Per savaitę po to, kai vietos centras jam pateikė problemą, pagrindinis centras turėtų patvirtinti, ar ją priima. |
| --- | --- |

1.

Per savaitę po to, kai vietos centras jam pateikė problemą, pagrindinis centras turėtų patvirtinti, ar ją priima.

| 2. | Pagrindinis centras turėtų siekti rasti pareiškėjo problemos sprendimus, įskaitant taikomų Sąjungos teisės nuostatų paaiškinimą, ir turėtų reguliariai informuoti vietos centrą apie tai, kaip sekasi sprendimo ieškoti. |
| --- | --- |

2.

Pagrindinis centras turėtų siekti rasti pareiškėjo problemos sprendimus, įskaitant taikomų Sąjungos teisės nuostatų paaiškinimą, ir turėtų reguliariai informuoti vietos centrą apie tai, kaip sekasi sprendimo ieškoti.

| 3. | Jeigu pareiškėjo pateikta problema yra struktūrinė, pagrindinis centras turėtų kuo griečiau įvertinti, ar problemą galima išspręsti pagal SOLVIT procedūrą. Jeigu, jo manymu, išspręsti problemos neįmanoma, centras turėtų, baigęs sprendimo paieškas, ją palikti neišspręstą ir apie tai pranešti atitinkamoms nacionalinėms valdžios institucijoms, atsakingoms už teisingą Sąjungos teisės nuostatų įgyvendinimą toje valstybėje narėje, siekdamas užtikrinti, kad tas Sąjungos teisės nuostatų pažeidimas būtų faktiškai nutrauktas. Per duomenų bazę apie tai turėtų būti pranešta Komisijai. |
| --- | --- |

3.

Jeigu pareiškėjo pateikta problema yra struktūrinė, pagrindinis centras turėtų kuo griečiau įvertinti, ar problemą galima išspręsti pagal SOLVIT procedūrą. Jeigu, jo manymu, išspręsti problemos neįmanoma, centras turėtų, baigęs sprendimo paieškas, ją palikti neišspręstą ir apie tai pranešti atitinkamoms nacionalinėms valdžios institucijoms, atsakingoms už teisingą Sąjungos teisės nuostatų įgyvendinimą toje valstybėje narėje, siekdamas užtikrinti, kad tas Sąjungos teisės nuostatų pažeidimas būtų faktiškai nutrauktas. Per duomenų bazę apie tai turėtų būti pranešta Komisijai.

VI.   KOMISIJOS VAIDMUO

| 1. | Komisija padeda SOLVIT veikti ir jį remia:






  a) | kartu su nacionaliniais SOLVIT centrais reguliariai organizuodama mokymus ir tinklui skirtus renginius; |
| --- | --- | --- |

1.

Komisija padeda SOLVIT veikti ir jį remia:

a)

kartu su nacionaliniais SOLVIT centrais reguliariai organizuodama mokymus ir tinklui skirtus renginius;

| b) | bendradarbiaudama su nacionaliniais SOLVIT centrais rengiant ir atnaujinant SOLVIT problemų sprendimo vadovą; |
| --- | --- |

b)

bendradarbiaudama su nacionaliniais SOLVIT centrais rengiant ir atnaujinant SOLVIT problemų sprendimo vadovą;

| c) | SOLVIT centrams paprašius, teikdama pagalbą sprendžiant problemas. Sudėtingų problemų atveju tokia pagalba gali būti teikiama kaip neoficialios teisinės konsultacijos. Komisijos tarnybos turėtų atsakyti į prašymus suteikti neoficialią teisinę konsultaciją per dvi savaites. Tokios konsultacijos yra tik neoficialios, todėl Komisija dėl jų neprisiima jokių įsipareigojimų; |
| --- | --- |

c)

SOLVIT centrams paprašius, teikdama pagalbą sprendžiant problemas. Sudėtingų problemų atveju tokia pagalba gali būti teikiama kaip neoficialios teisinės konsultacijos. Komisijos tarnybos turėtų atsakyti į prašymus suteikti neoficialią teisinę konsultaciją per dvi savaites. Tokios konsultacijos yra tik neoficialios, todėl Komisija dėl jų neprisiima jokių įsipareigojimų;

| d) | valdydama ir prižiūrėdama SOLVIT duomenų bazę ir viešąją sąsają, organizuodama specialius mokymus ir teikdama medžiagą, kad SOLVIT centrams būtų lengviau šia baze naudotis; |
| --- | --- |

d)

valdydama ir prižiūrėdama SOLVIT duomenų bazę ir viešąją sąsają, organizuodama specialius mokymus ir teikdama medžiagą, kad SOLVIT centrams būtų lengviau šia baze naudotis;

| e) | stebėdama SOLVIT centrų darbo kokybę ir veiklos rezultatus ir jų sprendžiamas problemas. Jei sprendžiama problema yra struktūrinė, Komisija atidžiai stebi, kaip ji sprendžiama, ir, jei reikia, teikia konsultacijas ir pagalbą siekdama užtikrinti, kad struktūrinė problema būtų galutinai išspręsta. Komisija apsvarstys, ar neišspręstas struktūrines problemas reikia spręsti toliau; |
| --- | --- |

e)

stebėdama SOLVIT centrų darbo kokybę ir veiklos rezultatus ir jų sprendžiamas problemas. Jei sprendžiama problema yra struktūrinė, Komisija atidžiai stebi, kaip ji sprendžiama, ir, jei reikia, teikia konsultacijas ir pagalbą siekdama užtikrinti, kad struktūrinė problema būtų galutinai išspręsta. Komisija apsvarstys, ar neišspręstas struktūrines problemas reikia spręsti toliau;

| f) | užtikrindama deramą SOLVIT, CHAP (5) ir „ES Pilot“ (6) ryšių palaikymą, kad neišspręstos SOLVIT problemos būtų toliau deramai sprendžiamos ir kad būtų galima stebėti struktūrines problemas ir išvengti dvigubo skundų nagrinėjimo; |
| --- | --- |

f)

užtikrindama deramą SOLVIT, CHAP (5) ir „ES Pilot“ (6) ryšių palaikymą, kad neišspręstos SOLVIT problemos būtų toliau deramai sprendžiamos ir kad būtų galima stebėti struktūrines problemas ir išvengti dvigubo skundų nagrinėjimo;

| g) | informuodama SOLVIT centrus jų prašymu apie tolesnį Komisijos atliekamą neišspręstų problemų sprendimą, jei skundas buvo pateiktas Komisijai. |
| --- | --- |

g)

informuodama SOLVIT centrus jų prašymu apie tolesnį Komisijos atliekamą neišspręstų problemų sprendimą, jei skundas buvo pateiktas Komisijai.

| 2. | Kai tinka, skundo teikėjui sutikus, Komisija, siekdama greito neoficialaus sprendimo, gali gautą skundą perduoti SOLVIT. |
| --- | --- |

2.

Kai tinka, skundo teikėjui sutikus, Komisija, siekdama greito neoficialaus sprendimo, gali gautą skundą perduoti SOLVIT.

VII.   KOKYBĖS KONTROLĖ IR INFORMACIJOS TEIKIMAS

| 1. | SOLVIT centrai, kaip vietos centrai ir pagrindiniai centrai, turėtų reguliariai vykdyti sprendžiamų problemų sprendimo kokybės tikrinimą, kaip išsamiai apibrėžta problemų sprendimo vadove. |
| --- | --- |

1.

SOLVIT centrai, kaip vietos centrai ir pagrindiniai centrai, turėtų reguliariai vykdyti sprendžiamų problemų sprendimo kokybės tikrinimą, kaip išsamiai apibrėžta problemų sprendimo vadove.

| 2. | Komisijos tarnybos reguliariai vykdys bendrą visų problemų sprendimo kokybės tikrinimą ir apie galimas problemas praneš atitinkamiems SOLVIT centrams, kurie turėtų imtis atitinkamų veiksmų, kad ištaisytų nustatytus trūkumus. |
| --- | --- |

2.

Komisijos tarnybos reguliariai vykdys bendrą visų problemų sprendimo kokybės tikrinimą ir apie galimas problemas praneš atitinkamiems SOLVIT centrams, kurie turėtų imtis atitinkamų veiksmų, kad ištaisytų nustatytus trūkumus.

| 3. | Komisija reguliariai praneš apie SOLVIT darbo kokybę ir veiklos rezultatus. Siekdama apibūdinti vidaus rinkos tendencijas ir nustatyti likusias problemas, ji taip pat teiks ataskaitas apie SOLVIT gaunamų problemų rūšis ir SOLVIT sprendžiamas problemas. Šiuo klausimu rengdama ataskaitas, Komisija ataskaitose atskirai informuos apie struktūrines problemas. |
| --- | --- |

3.

Komisija reguliariai praneš apie SOLVIT darbo kokybę ir veiklos rezultatus. Siekdama apibūdinti vidaus rinkos tendencijas ir nustatyti likusias problemas, ji taip pat teiks ataskaitas apie SOLVIT gaunamų problemų rūšis ir SOLVIT sprendžiamas problemas. Šiuo klausimu rengdama ataskaitas, Komisija ataskaitose atskirai informuos apie struktūrines problemas.

VIII.   TINKLO MATOMUMAS

| 1. | Komisija informuos Europos suinteresuotųjų subjektų organizacijas ir Europos institucijas apie SOLVIT ir skatins juo naudotis, taip pat pagerins SOLVIT internetinę prieigą ir matomumą internete. |
| --- | --- |

1.

Komisija informuos Europos suinteresuotųjų subjektų organizacijas ir Europos institucijas apie SOLVIT ir skatins juo naudotis, taip pat pagerins SOLVIT internetinę prieigą ir matomumą internete.

| 2. | Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad būtų galima rasti vartotojui suprantamą informaciją apie SOLVIT paslaugas ir kad būtų sudarytos galimybės lengvai jomis naudotis, visų pirma visose atitinkamose viešojo administravimo įstaigų internetinėse svetainėse. |
| --- | --- |

2.

Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad būtų galima rasti vartotojui suprantamą informaciją apie SOLVIT paslaugas ir kad būtų sudarytos galimybės lengvai jomis naudotis, visų pirma visose atitinkamose viešojo administravimo įstaigų internetinėse svetainėse.

| 3. | Valstybės narės taip pat turėtų imtis veiklos, kad padidintų suinteresuotųjų subjektų informuotumą apie SOLVIT. Komisija tokiai veiklai teiks pagalbą. |
| --- | --- |

3.

Valstybės narės taip pat turėtų imtis veiklos, kad padidintų suinteresuotųjų subjektų informuotumą apie SOLVIT. Komisija tokiai veiklai teiks pagalbą.

IX.   BENDRADARBIAVIMAS SU KITAIS TINKLAIS IR INFORMACINIAIS PUNKTAIS

| 1. | Siekdami, kad pareiškėjai gautų veiksmingą pagalbą, SOLVIT centrai turėtų bendradarbiauti su kitais Europos ir nacionaliniais informavimo ir pagalbos tinklais, kaip antai „Jūsų Europa“, Europe Direct, „Jūsų Europos patarėjas“, „Europos įmonių tinklas“, Europos vartotojų centrai, EURES, Fin-net ir Europos ombudsmenų tinklas. Kad galėtų veiksmingai spręsti socialinės apsaugos problemas, SOLVIT centrai taip pat turėtų užmegzti gerus darbinius ryšius su atitinkamais Socialinės apsaugos sistemų koordinavimo administracinės komisijos nacionaliniais nariais. |
| --- | --- |

1.

Siekdami, kad pareiškėjai gautų veiksmingą pagalbą, SOLVIT centrai turėtų bendradarbiauti su kitais Europos ir nacionaliniais informavimo ir pagalbos tinklais, kaip antai „Jūsų Europa“, Europe Direct, „Jūsų Europos patarėjas“, „Europos įmonių tinklas“, Europos vartotojų centrai, EURES, Fin-net ir Europos ombudsmenų tinklas. Kad galėtų veiksmingai spręsti socialinės apsaugos problemas, SOLVIT centrai taip pat turėtų užmegzti gerus darbinius ryšius su atitinkamais Socialinės apsaugos sistemų koordinavimo administracinės komisijos nacionaliniais nariais.

| 2. | SOLVIT centrai turėtų reguliariai palaikyti ryšius su nacionaliniais „ES Pilot“ punktais ir glaudžiai su jais bendradarbiauti, kad užtikrintų deramą keitimąsi informacija apie problemas ir gautus skundus. |
| --- | --- |

2.

SOLVIT centrai turėtų reguliariai palaikyti ryšius su nacionaliniais „ES Pilot“ punktais ir glaudžiai su jais bendradarbiauti, kad užtikrintų deramą keitimąsi informacija apie problemas ir gautus skundus.

| 3. | Komisija palengvins tokį bendradarbiavimą, be kita ko, organizuodama bendrus tinklų renginius ir kurdama technines jungtis su tokiais tinklais ir punktais, kaip nurodyta 1 punkte (7). |
| --- | --- |

3.

Komisija palengvins tokį bendradarbiavimą, be kita ko, organizuodama bendrus tinklų renginius ir kurdama technines jungtis su tokiais tinklais ir punktais, kaip nurodyta 1 punkte (7).

X.   ASMENS DUOMENŲ APSAUGA IR KONFIDENCIALUMAS

Šioje rekomendacijoje asmens duomenų tvarkymas, įskaitant visų pirma skaidrumo reikalavimus ir duomenų subjektų teises, reglamentuojamas VRI reglamentu. Pagal šį reglamentą taikomos toliau nurodytos nuostatos.

| 1. | Pareiškėjai turėtų turėti galimybę teikti skundus SOLVIT per viešą sąsają su Vidaus rinkos informacine sistema, kuria naudotis jiems sąlygas sudarė Komisija. Pareiškėjai prieigos prie SOLVIT duomenų bazės neturi. |
| --- | --- |

1.

Pareiškėjai turėtų turėti galimybę teikti skundus SOLVIT per viešą sąsają su Vidaus rinkos informacine sistema, kuria naudotis jiems sąlygas sudarė Komisija. Pareiškėjai prieigos prie SOLVIT duomenų bazės neturi.

| 2. | Vietos ir pagrindiniai centrai turėtų turėti prieigą prie SOLVIT duomenų bazės ir per šią duomenų bazę galėti tvarkyti jiems tenkančią problemą. Tai reikštų ir prieigą prie pareiškėjo asmens duomenų. |
| --- | --- |

2.

Vietos ir pagrindiniai centrai turėtų turėti prieigą prie SOLVIT duomenų bazės ir per šią duomenų bazę galėti tvarkyti jiems tenkančią problemą. Tai reikštų ir prieigą prie pareiškėjo asmens duomenų.

| 3. | Kiti SOLVIT centrai, nesusiję su tam tikra problema, ir Komisija turėtų gauti tik prieigą, suteikiančią galimybę skaityti anoniminę problemos informaciją. |
| --- | --- |

3.

Kiti SOLVIT centrai, nesusiję su tam tikra problema, ir Komisija turėtų gauti tik prieigą, suteikiančią galimybę skaityti anoniminę problemos informaciją.

| 4. | Kad problemą būtų galima išspręsti lengviau, vietos centras paprastai turėtų nurodyti pareiškėjo tapatybę pagrindiniam centrui. Proceso pradžioje apie tai turėtų būti pranešama pareiškėjui ir jam suteikiama galimybė prieštarauti; pastaruoju atveju pareiškėjo tapatybė neturėtų būti nurodoma. |
| --- | --- |

4.

Kad problemą būtų galima išspręsti lengviau, vietos centras paprastai turėtų nurodyti pareiškėjo tapatybę pagrindiniam centrui. Proceso pradžioje apie tai turėtų būti pranešama pareiškėjui ir jam suteikiama galimybė prieštarauti; pastaruoju atveju pareiškėjo tapatybė neturėtų būti nurodoma.

| 5. | Pareiškėjo pateiktą informaciją pagrindinis centras ir su skundu susijusios valdžios institucijos turėtų naudoti tik problemai išspręsti. Problemą sprendžiantys pareigūnai tvarko asmens duomenis tik tais tikslais, kuriais šie duomenys buvo jiems perduoti. Taip pat turėtų būti imamasi deramų veiksmų, kad būtų apsaugota asmens duomenų neapimanti neskelbtina komercinė informacija. |
| --- | --- |

5.

Pareiškėjo pateiktą informaciją pagrindinis centras ir su skundu susijusios valdžios institucijos turėtų naudoti tik problemai išspręsti. Problemą sprendžiantys pareigūnai tvarko asmens duomenis tik tais tikslais, kuriais šie duomenys buvo jiems perduoti. Taip pat turėtų būti imamasi deramų veiksmų, kad būtų apsaugota asmens duomenų neapimanti neskelbtina komercinė informacija.

| 6. | Problema gali būti perduota kitam problemų sprendimo tinklui arba organizacijai tik pareiškėjui sutikus. |
| --- | --- |

6.

Problema gali būti perduota kitam problemų sprendimo tinklui arba organizacijai tik pareiškėjui sutikus.

| 7. | Komisijos darbuotojai turėtų turėti prieigą prie pareiškėjo asmens duomenų tik jei būtina siekiant:






  a) | išvengti lygiagretaus tos pačios problemos, pateiktos Komisijai arba kitai Sąjungos institucijai pagal kitą procedūrą, sprendimo; |
| --- | --- | --- |

7.

Komisijos darbuotojai turėtų turėti prieigą prie pareiškėjo asmens duomenų tik jei būtina siekiant:

a)

išvengti lygiagretaus tos pačios problemos, pateiktos Komisijai arba kitai Sąjungos institucijai pagal kitą procedūrą, sprendimo;

| b) | teikti neoficialias teisines konsultacijas pagal VI skirsnį; |
| --- | --- |

b)

teikti neoficialias teisines konsultacijas pagal VI skirsnį;

| c) | nuspręsti dėl galimo tolimesnio problemos, kurią jau sprendė SOLVIT centras, sprendimo; |
| --- | --- |

c)

nuspręsti dėl galimo tolimesnio problemos, kurią jau sprendė SOLVIT centras, sprendimo;

| d) | išspręsti technines SOLVIT duomenų bazės problemas. |
| --- | --- |

d)

išspręsti technines SOLVIT duomenų bazės problemas.

| 8. | Pabaigus SOLVIT problemos sprendimą, po 18 mėnesių su SOLVIT problemomis susiję asmens duomenys Vidaus rinkos informacinėje sistemoje turėtų būti blokuojami. Anoniminiai SOLVIT problemų aprašymai turėtų išlikti SOLVIT duomenų bazėje; juos galima naudoti statistikos, ataskaitų teikimo ir politikos plėtros tikslais. |
| --- | --- |

8.

Pabaigus SOLVIT problemos sprendimą, po 18 mėnesių su SOLVIT problemomis susiję asmens duomenys Vidaus rinkos informacinėje sistemoje turėtų būti blokuojami. Anoniminiai SOLVIT problemų aprašymai turėtų išlikti SOLVIT duomenų bazėje; juos galima naudoti statistikos, ataskaitų teikimo ir politikos plėtros tikslais.

XI.   KITOS NUOSTATOS

Rekomendacija 2001/893/EB pakeičiama šia rekomendacija. Visos nuorodos į Rekomendaciją 2001/893/EB turėtų būti suprantamos kaip nuorodos į šią rekomendaciją.

XII.   TAIKYMO DATA IR ADRESATAI

Ši rekomendacija taikoma nuo 2013 m. spalio 1 d.

Ši rekomendacija skirta valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2013 m. rugsėjo 17 d.

Komisijos vardu

Michel BARNIER

Komisijos narys

---

(1)  OL L 331, 2001 12 15, p. 79.

1

(2)  COM(2012) 259 final.

2

final

(3)  COM(2013) 269 final.

3

final

(4)  OL L 316, 2012 11 14, p. 1.

4

(5)  Complaint handling/Accueil des plaignants (CHAP) – Komisijos skundų registravimo sistema.

5

Complaint handling/Accueil des plaignants

(6)  COM(2007) 502 final.

6

final

(7)  Rekomendacijos priėmimo metu techninės priemonės sukurtos „Jūsų Europos patarėjo“ projekte ir plėtojamos kartu su Europe Direct.

7

Europe Direct

---

III Kiti aktai

EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ

| 19.9.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 249/16 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 249/16

---

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS SPRENDIMAS

Nr. 178/13/COL

2013 m. balandžio 30 d.

netaikyti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/17/EB dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų tvarkos derinimo žalios naftos ir gamtinių dujų žvalgybai bei gavybai Norvegijos žemyniniame šelfe (Norvegija)

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJA (TOLIAU – INSTITUCIJA),

ATSIŽVELGDAMA į Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – EEE susitarimas),

ATSIŽVELGDAMA į EEE susitarimo XVI priedo 4 punkte nurodytą teisės aktą, nustatantį viešųjų pirkimų sutarčių komunalinių paslaugų sektoriuje sudarymo tvarką (2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/17/EB dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų tvarkos derinimo) (toliau – Direktyva 2004/17/EB), ypač į jo 30 straipsnio 1, 4 ir 6 dalis,

ATSIŽVELGDAMA į ELPA valstybių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo (toliau – Susitarimas dėl Priežiūros institucijos ir Teismo), ypač į jo 1 protokolo 1 ir 3 straipsnius,

ATSIŽVELGDAMA į Institucijos 2012 m. balandžio 19 d. sprendimą, suteikiantį narei, konkrečiai atsakingai už viešuosius pirkimus, teisę priimti tam tikrus sprendimus viešųjų pirkimų srityje (Sprendimas Nr. 136/12/COL),

PASIKONSULTAVUSI su ELPA viešųjų pirkimų komitetu,

kadangi:

I.   FAKTAI

1   PROCEDŪRA

| (1) | 2012 m. lapkričio 5 d. raštu (1) ir per vėlesnes diskusijas dėl išankstinio pranešimo Institucija gavo Norvegijos vyriausybės prašymą priimti sprendimą dėl Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnio 1 dalies taikymo Norvegijos žemyniniame šelfe vykdomai su nafta susijusiai veiklai. 2013 m. sausio 25 d. savo raštu Institucija paprašė Norvegijos vyriausybės pateikti papildomos informacijos (2). Norvegijos vyriausybė Institucijai savo atsakymą pateikė 2013 m. vasario 15 d. rašte (3). Norvegijos vyriausybės pranešimas ir atsakymas buvo aptarti per telefoninę konferenciją, įvykusią 2013 m. kovo 4 d. (4) Institucija savo 2013 m. kovo 22 d. raštuose konsultavosi su ELPA viešųjų pirkimų komitetu ir prašė, kad jis pateiktų savo nuomonę per rašytinę procedūrą (5). Suskaičiavęs savo narių balsus, ELPA viešųjų pirkimų komitetas 2013 m. balandžio 16 d. pritarė Institucijos sprendimo projektui (6). |
| --- | --- |

(1)

2012 m. lapkričio 5 d. raštu (1) ir per vėlesnes diskusijas dėl išankstinio pranešimo Institucija gavo Norvegijos vyriausybės prašymą priimti sprendimą dėl Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnio 1 dalies taikymo Norvegijos žemyniniame šelfe vykdomai su nafta susijusiai veiklai. 2013 m. sausio 25 d. savo raštu Institucija paprašė Norvegijos vyriausybės pateikti papildomos informacijos (2). Norvegijos vyriausybė Institucijai savo atsakymą pateikė 2013 m. vasario 15 d. rašte (3). Norvegijos vyriausybės pranešimas ir atsakymas buvo aptarti per telefoninę konferenciją, įvykusią 2013 m. kovo 4 d. (4) Institucija savo 2013 m. kovo 22 d. raštuose konsultavosi su ELPA viešųjų pirkimų komitetu ir prašė, kad jis pateiktų savo nuomonę per rašytinę procedūrą (5). Suskaičiavęs savo narių balsus, ELPA viešųjų pirkimų komitetas 2013 m. balandžio 16 d. pritarė Institucijos sprendimo projektui (6).

| (2) | Norvegijos vyriausybės prašymas susijęs su žalios naftos ir gamtinių dujų žvalgyba ir gavyba Norvegijos žemyniniame šelfe, įskaitant plėtrą (t. y. tinkamos infrastruktūros būsimai gavybai sukūrimą, pvz., gavybos platformos, vamzdynai, terminalai ir t. t.). Savo prašyme Norvegijos vyriausybė apibūdino trijų rūšių veiklą:






  a) | žalios naftos ir gamtinių dujų žvalgybą; |
| --- | --- | --- |

(2)

Norvegijos vyriausybės prašymas susijęs su žalios naftos ir gamtinių dujų žvalgyba ir gavyba Norvegijos žemyniniame šelfe, įskaitant plėtrą (t. y. tinkamos infrastruktūros būsimai gavybai sukūrimą, pvz., gavybos platformos, vamzdynai, terminalai ir t. t.). Savo prašyme Norvegijos vyriausybė apibūdino trijų rūšių veiklą:

a)

žalios naftos ir gamtinių dujų žvalgybą;

| b) | žalios naftos gavybą ir |
| --- | --- |

b)

žalios naftos gavybą ir

| c) | gamtinių dujų gavybą. |
| --- | --- |

c)

gamtinių dujų gavybą.

2   TEISINĖ SISTEMA

| (3) | Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnio 1 dalyje numatyta galimybė taikyti išimtį viešųjų pirkimų taisyklėse nustatytiems reikalavimams tais atvejais, kai rinkos dalyviai veiklą vykdo konkurencingoje aplinkoje. Direktyvos 30 straipsnio 1 dalyje nustatyta:
  „Sutartims, skirtoms suteikti galimybę pradėti vykdyti 3–7 straipsniuose minėtą veiklą, ši direktyva netaikoma, jei valstybėje narėje, kurioje ji yra vykdoma, tokią veiklą tiesiogiai veikia konkurencija rinkose, į kurias patekti nėra jokių apribojimų.“ |
| --- | --- |

(3)

Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnio 1 dalyje numatyta galimybė taikyti išimtį viešųjų pirkimų taisyklėse nustatytiems reikalavimams tais atvejais, kai rinkos dalyviai veiklą vykdo konkurencingoje aplinkoje. Direktyvos 30 straipsnio 1 dalyje nustatyta:

„Sutartims, skirtoms suteikti galimybę pradėti vykdyti 3–7 straipsniuose minėtą veiklą, ši direktyva netaikoma, jei valstybėje narėje, kurioje ji yra vykdoma, tokią veiklą tiesiogiai veikia konkurencija rinkose, į kurias patekti nėra jokių apribojimų.“

| (4) | Direktyvos 30 straipsnio 1 dalyje nustatyti du reikalavimai, kuriuos būtina įvykdyti, kad Institucija galėtų priimti teigiamą sprendimą dėl prašymo taikyti Direktyvos 30 straipsnio 4 dalies išimtį, atsižvelgiant į 30 straipsnio 6 dalį. |
| --- | --- |

(4)

Direktyvos 30 straipsnio 1 dalyje nustatyti du reikalavimai, kuriuos būtina įvykdyti, kad Institucija galėtų priimti teigiamą sprendimą dėl prašymo taikyti Direktyvos 30 straipsnio 4 dalies išimtį, atsižvelgiant į 30 straipsnio 6 dalį.

| (5) | Pagal pirmąjį Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnio 1 dalyje nustatytą reikalavimą veikla turi būti vykdoma rinkoje, į kurią patekti nėra jokių apribojimų. Direktyvos 30 straipsnio 3 dalyje nustatyta: „laikoma, kad patekti į rinką nėra apribojimų, jei valstybė narė yra įgyvendinusi ir taiko Bendrijos teisės aktų nuostatas, nurodytas XI priede“. Direktyvos XI priede pateikiamas kelių direktyvų sąrašas. |
| --- | --- |

(5)

Pagal pirmąjį Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnio 1 dalyje nustatytą reikalavimą veikla turi būti vykdoma rinkoje, į kurią patekti nėra jokių apribojimų. Direktyvos 30 straipsnio 3 dalyje nustatyta: „laikoma, kad patekti į rinką nėra apribojimų, jei valstybė narė yra įgyvendinusi ir taiko Bendrijos teisės aktų nuostatas, nurodytas XI priede“. Direktyvos XI priede pateikiamas kelių direktyvų sąrašas.

| (6) | Be kitų XI priede išvardytų direktyvų, nurodoma ir 1994 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 94/22/EB dėl leidimų žvalgyti, tirti ir išgauti angliavandenilius išdavimo ir naudojimosi jais sąlygų (7), kuri į EEE teisę buvo įtraukta 1995 m., taip pat nuoroda į ją pateikiama EEE susitarimo IV priedo 12 punkte. |
| --- | --- |

(6)

Be kitų XI priede išvardytų direktyvų, nurodoma ir 1994 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 94/22/EB dėl leidimų žvalgyti, tirti ir išgauti angliavandenilius išdavimo ir naudojimosi jais sąlygų (7), kuri į EEE teisę buvo įtraukta 1995 m., taip pat nuoroda į ją pateikiama EEE susitarimo IV priedo 12 punkte.

| (7) | XI priede pateikiamų direktyvų sąraše nurodyta ir Direktyva 98/30/EB. Ši direktyva buvo pakeista 2003 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos Direktyva 2003/55/EB dėl gamtinių dujų vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, panaikinančia Direktyvą 98/30/EB. Pastaroji direktyva į EEE teisę buvo įtraukta 2005 m., taip pat nuoroda į ją pateikiama EEE susitarimo IV priedo 23 punkte (8). |
| --- | --- |

(7)

XI priede pateikiamų direktyvų sąraše nurodyta ir Direktyva 98/30/EB. Ši direktyva buvo pakeista 2003 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos Direktyva 2003/55/EB dėl gamtinių dujų vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, panaikinančia Direktyvą 98/30/EB. Pastaroji direktyva į EEE teisę buvo įtraukta 2005 m., taip pat nuoroda į ją pateikiama EEE susitarimo IV priedo 23 punkte (8).

| (8) | Todėl gali būti laikoma, kad patekti į rinką nėra apribojimų, jeigu Norvegijos valstybė įgyvendina ir tinkamai taiko EEE susitarimo IV priedo 12 ir 23 punktuose nurodytus teisės aktus, t. y. atitinkamai Direktyvą 94/22/EB ir Direktyvą 2003/55/EB (9). |
| --- | --- |

(8)

Todėl gali būti laikoma, kad patekti į rinką nėra apribojimų, jeigu Norvegijos valstybė įgyvendina ir tinkamai taiko EEE susitarimo IV priedo 12 ir 23 punktuose nurodytus teisės aktus, t. y. atitinkamai Direktyvą 94/22/EB ir Direktyvą 2003/55/EB (9).

| (9) | Antrasis Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnio 1 dalyje nustatytas reikalavimas susijęs su tiesioginiu konkurencijos poveikiu ELPA valstybėje vykdomai veiklai. Sprendimas dėl to, ar veiklą tiesiogiai veikia konkurencija, turi būti priimamas remiantis „kriterijais, kurie atitinka ES sutartį dėl konkurencijos, tokiais kaip atitinkamų prekių ir paslaugų savybės, alternatyvių prekių ar paslaugų buvimas, kainos ir faktiškas ar galimas daugiau kaip vieno atitinkamų prekių ar paslaugų teikėjo buvimas“ (10). |
| --- | --- |

(9)

Antrasis Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnio 1 dalyje nustatytas reikalavimas susijęs su tiesioginiu konkurencijos poveikiu ELPA valstybėje vykdomai veiklai. Sprendimas dėl to, ar veiklą tiesiogiai veikia konkurencija, turi būti priimamas remiantis „kriterijais, kurie atitinka ES sutartį dėl konkurencijos, tokiais kaip atitinkamų prekių ir paslaugų savybės, alternatyvių prekių ar paslaugų buvimas, kainos ir faktiškas ar galimas daugiau kaip vieno atitinkamų prekių ar paslaugų teikėjo buvimas“ (10).

| (10) | Tiesioginio konkurencijos poveikio faktas turi būti vertinamas remiantis įvairiais kriterijais ir nė vienas iš šių kriterijų per se nėra lemiamas. Atsižvelgiant į šiame sprendime nagrinėjamas rinkas, pagrindinių dalyvių užimama rinkos dalis atitinkamoje rinkoje yra vienas iš kriterijų, į kurį reikėtų atsižvelgti. Kitas kriterijus – koncentracijos laipsnis šiose rinkose (11). Tiesioginis konkurencijos poveikis vertinamas remiantis objektyviais kriterijais, atsižvelgiant į konkrečius susijusio sektoriaus ypatumus. Kadangi įvairių veiklos rūšių, kurioms taikomas šis sprendimas, sąlygos yra skirtingos, kiekviena susijusi veikla arba rinka vertinama atskirai. |
| --- | --- |

(10)

Tiesioginio konkurencijos poveikio faktas turi būti vertinamas remiantis įvairiais kriterijais ir nė vienas iš šių kriterijų per se nėra lemiamas. Atsižvelgiant į šiame sprendime nagrinėjamas rinkas, pagrindinių dalyvių užimama rinkos dalis atitinkamoje rinkoje yra vienas iš kriterijų, į kurį reikėtų atsižvelgti. Kitas kriterijus – koncentracijos laipsnis šiose rinkose (11). Tiesioginis konkurencijos poveikis vertinamas remiantis objektyviais kriterijais, atsižvelgiant į konkrečius susijusio sektoriaus ypatumus. Kadangi įvairių veiklos rūšių, kurioms taikomas šis sprendimas, sąlygos yra skirtingos, kiekviena susijusi veikla arba rinka vertinama atskirai.

| (11) | Šis sprendimas priimtas tik siekiant leisti taikyti išimtį pagal Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnį ir jis nepažeidžia taikomų konkurencijos taisyklių. |
| --- | --- |

(11)

Šis sprendimas priimtas tik siekiant leisti taikyti išimtį pagal Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnį ir jis nepažeidžia taikomų konkurencijos taisyklių.

3   NORVEGIJOJE GALIOJANTI LEIDIMŲ IŠDAVIMO TVARKA

| (12) | Norvegijos naftos įstatyme (12) nustatyti svarbiausi leidimų žvalgyti ir (arba) išgauti naftą Norvegijos žemyniniame šelfe išdavimo sistemos teisiniai pagrindai. Naftos įstatyme ir naftos reglamentuose nustatyta leidimų žvalgyti ir išgauti žalią naftą ir gamtines dujas Norvegijos žemyniniame šelfe išdavimo tvarka. Norvegijos naftos ir energetikos ministerija skelbia blokus, dėl kurių bendrovės gali teikti paraiškas gauti leidimą. Gavybos leidimą išduoda Karališkoji Norvegijos taryba. Išduodant gavybos leidimą atsižvelgiama į faktinius ir objektyvius kriterijus (13). Paprastai gavybos leidimas išduodamas bendrovių grupei, kurioje viena bendrovė paskiriama operatoriumi, atsakingu už kasdienį leidimo valdymą. |
| --- | --- |

(12)

Norvegijos naftos įstatyme (12) nustatyti svarbiausi leidimų žvalgyti ir (arba) išgauti naftą Norvegijos žemyniniame šelfe išdavimo sistemos teisiniai pagrindai. Naftos įstatyme ir naftos reglamentuose nustatyta leidimų žvalgyti ir išgauti žalią naftą ir gamtines dujas Norvegijos žemyniniame šelfe išdavimo tvarka. Norvegijos naftos ir energetikos ministerija skelbia blokus, dėl kurių bendrovės gali teikti paraiškas gauti leidimą. Gavybos leidimą išduoda Karališkoji Norvegijos taryba. Išduodant gavybos leidimą atsižvelgiama į faktinius ir objektyvius kriterijus (13). Paprastai gavybos leidimas išduodamas bendrovių grupei, kurioje viena bendrovė paskiriama operatoriumi, atsakingu už kasdienį leidimo valdymą.

| (13) | Norvegijoje skelbiami dviejų rūšių leidimų išdavimo konkursai: i) leidimų išdavimo konkursas, susijęs su neištirtomis Norvegijos žemyninio šelfo vietovėmis (numeruotų leidimų išdavimo konkursas), ir ii) leidimų iš anksto nustatytose vietovėse išdavimas (leidimų iš anksto nustatytose vietovėse išdavimo konkursas), susijęs su ištirtomis vietovėmis. Šios dvi leidimų išdavimo konkursų rūšys yra vienodos, skiriasi tik tvarka, kaip jie pradedami ir vykdomi. Leidimų iš anksto nustatytose vietovėse išdavimo konkursai vyksta kasmet ir jie apima tuos Norvegijos žemyninio šelfo plotus, kurie laikomi ištirtais (t. y. plotai, kurių geologinė sandara yra gerai žinoma) (14). Numeruotų leidimų išdavimo konkursai (paprastai) vyksta kas dvejus metus ir jie yra susiję su neištirtais plotais (t. y. plotai, kurių geologinė sandara yra menkai žinoma) (15). Numeruotų leidimų išdavimo konkursą pradeda Norvegijos naftos ir energetikos ministerija, kuri pakviečia Norvegijos žemyniniame šelfe veiklą vykdančias bendroves nurodyti vietoves (blokus), kurias (-iuos) jos pageidauja įtraukti į kitą leidimų išdavimo konkursą. Šių dviejų rūšių leidimų išdavimo konkursų reglamentavimo teisinės sąlygos (įstatymai, reglamentai, leidimų dokumentai) yra visiškai vienodos. Norvegijos vyriausybė informavo Instituciją, kad pagal šių dviejų rūšių leidimų išdavimo konkursus vykdoma žvalgybos veikla taip pat nesiskiria. |
| --- | --- |

(13)

Norvegijoje skelbiami dviejų rūšių leidimų išdavimo konkursai: i) leidimų išdavimo konkursas, susijęs su neištirtomis Norvegijos žemyninio šelfo vietovėmis (numeruotų leidimų išdavimo konkursas), ir ii) leidimų iš anksto nustatytose vietovėse išdavimas (leidimų iš anksto nustatytose vietovėse išdavimo konkursas), susijęs su ištirtomis vietovėmis. Šios dvi leidimų išdavimo konkursų rūšys yra vienodos, skiriasi tik tvarka, kaip jie pradedami ir vykdomi. Leidimų iš anksto nustatytose vietovėse išdavimo konkursai vyksta kasmet ir jie apima tuos Norvegijos žemyninio šelfo plotus, kurie laikomi ištirtais (t. y. plotai, kurių geologinė sandara yra gerai žinoma) (14). Numeruotų leidimų išdavimo konkursai (paprastai) vyksta kas dvejus metus ir jie yra susiję su neištirtais plotais (t. y. plotai, kurių geologinė sandara yra menkai žinoma) (15). Numeruotų leidimų išdavimo konkursą pradeda Norvegijos naftos ir energetikos ministerija, kuri pakviečia Norvegijos žemyniniame šelfe veiklą vykdančias bendroves nurodyti vietoves (blokus), kurias (-iuos) jos pageidauja įtraukti į kitą leidimų išdavimo konkursą. Šių dviejų rūšių leidimų išdavimo konkursų reglamentavimo teisinės sąlygos (įstatymai, reglamentai, leidimų dokumentai) yra visiškai vienodos. Norvegijos vyriausybė informavo Instituciją, kad pagal šių dviejų rūšių leidimų išdavimo konkursus vykdoma žvalgybos veikla taip pat nesiskiria.

| (14) | Per leidimų išdavimo konkursą reikalavimus atitinkančios naftos bendrovės teikia paraiškas dėl gavybos leidimų, t. y. išimtinės teisės Norvegijos žemyniniame šelfe vykdyti naftos gavybos ir (arba) žvalgybos veiklą. Kaip apibrėžta Norvegijos naftos įstatymo 1-6 straipsnio c punkte, su nafta susijusi veikla apima „visus susijusius povandeninius naftos telkinius, įskaitant žvalgybą, žvalgomąjį gręžimą, gavybą, transportavimą, naudojimą ir eksploatacijos nutraukimą, taip pat tokios veiklos planavimą, tačiau nepriskiriant didelio naftos kiekio transportavimo tanklaiviais“. Todėl per leidimų išdavimo konkursus bendrovės kreipiasi dėl išimtinės teisės žvalgyti ir išgauti bet kokią žalią naftą ir gamtines dujas, kurių telkinius galima aptikti gavybos leidime nurodytoje vietovėje. |
| --- | --- |

(14)

Per leidimų išdavimo konkursą reikalavimus atitinkančios naftos bendrovės teikia paraiškas dėl gavybos leidimų, t. y. išimtinės teisės Norvegijos žemyniniame šelfe vykdyti naftos gavybos ir (arba) žvalgybos veiklą. Kaip apibrėžta Norvegijos naftos įstatymo 1-6 straipsnio c punkte, su nafta susijusi veikla apima „visus susijusius povandeninius naftos telkinius, įskaitant žvalgybą, žvalgomąjį gręžimą, gavybą, transportavimą, naudojimą ir eksploatacijos nutraukimą, taip pat tokios veiklos planavimą, tačiau nepriskiriant didelio naftos kiekio transportavimo tanklaiviais“. Todėl per leidimų išdavimo konkursus bendrovės kreipiasi dėl išimtinės teisės žvalgyti ir išgauti bet kokią žalią naftą ir gamtines dujas, kurių telkinius galima aptikti gavybos leidime nurodytoje vietovėje.

| (15) | Atradę žalios naftos ir (arba) gamtinių dujų telkinį, leidimų gavėjai, nusprendę vykdyti telkinio plėtrą, privalo pateikti Norvegijos naftos ir energetikos ministerijai tvirtinti telkinio plėtros ir naudojimo planą (16). Patvirtinus plėtros ir naudojimo planą, leidimų gavėjams suteikiama išimtinė teisė pradėti vykdyti plėtrą, o vėliau ir gavybą. Išgautos naftos savininku tampa konkretaus leidimo gavėjas. |
| --- | --- |

(15)

Atradę žalios naftos ir (arba) gamtinių dujų telkinį, leidimų gavėjai, nusprendę vykdyti telkinio plėtrą, privalo pateikti Norvegijos naftos ir energetikos ministerijai tvirtinti telkinio plėtros ir naudojimo planą (16). Patvirtinus plėtros ir naudojimo planą, leidimų gavėjams suteikiama išimtinė teisė pradėti vykdyti plėtrą, o vėliau ir gavybą. Išgautos naftos savininku tampa konkretaus leidimo gavėjas.

| (16) | Leidimą vykdyti žvalgybos ir (arba) gavybos veiklą Norvegijos žemyniniame šelfe turi įvairios įmonės – tiek didelės tarptautinės naftos bendrovės, tiek labai mažos naftos įmonės, dauguma jų yra nauji rinkos dalyviai, kurie veiklą Norvegijos žemyniniame šelfe vykdo pastaruosius 10 metų. |
| --- | --- |

(16)

Leidimą vykdyti žvalgybos ir (arba) gavybos veiklą Norvegijos žemyniniame šelfe turi įvairios įmonės – tiek didelės tarptautinės naftos bendrovės, tiek labai mažos naftos įmonės, dauguma jų yra nauji rinkos dalyviai, kurie veiklą Norvegijos žemyniniame šelfe vykdo pastaruosius 10 metų.

| (17) | Toliau pateikiamos Norvegijos vyriausybės parengtos lentelės. Jose parodyta Norvegijos žemyniniame šelfe vykdoma veikla pagal išduotus naujus gavybos leidimus, skirtus plotus ir Norvegijos žemyniniame šelfe veiklą vykdančių bendrovių skaičių (17).
  Išduoti nauji leidimai:



  Skirti plotai:



  Norvegijos žemyniniame šelfe veiklą vykdančių bendrovių skaičius: |
| --- | --- |

(17)

Toliau pateikiamos Norvegijos vyriausybės parengtos lentelės. Jose parodyta Norvegijos žemyniniame šelfe vykdoma veikla pagal išduotus naujus gavybos leidimus, skirtus plotus ir Norvegijos žemyniniame šelfe veiklą vykdančių bendrovių skaičių (17).

Išduoti nauji leidimai:

Image

Skirti plotai:

Image

Norvegijos žemyniniame šelfe veiklą vykdančių bendrovių skaičius:

Image

II.   VERTINIMAS

4   VEIKLA, KURIAI TAIKOMAS ŠIS SPRENDIMAS

| (18) | Norvegijos vyriausybės prašymas taikyti išimtį pagal Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnį yra susijęs su trimis skirtingomis Norvegijos žemyniniame šelfe vykdomos veiklos rūšimis: a) žalios naftos ir gamtinių dujų žvalgyba; b) žalios naftos gavyba ir c) gamtinių dujų gavyba. Institucija visas tris veiklos rūšis nagrinėjo atskirai (18). |
| --- | --- |

(18)

Norvegijos vyriausybės prašymas taikyti išimtį pagal Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnį yra susijęs su trimis skirtingomis Norvegijos žemyniniame šelfe vykdomos veiklos rūšimis: a) žalios naftos ir gamtinių dujų žvalgyba; b) žalios naftos gavyba ir c) gamtinių dujų gavyba. Institucija visas tris veiklos rūšis nagrinėjo atskirai (18).

| (19) | Šiame sprendime vartojama sąvoka „gavyba“ taip pat apima „plėtrą“ (t. y. tinkamos infrastruktūros būsimai gavybai sukūrimą, pvz., gavybos platformų, vamzdynų, terminalų ir t. t.). Gamtinių dujų transportavimas iš Norvegijos žemyninio šelfo į rinką per gavybos grandies vamzdynų tinklą nėra šio sprendimo dalykas. |
| --- | --- |

(19)

Šiame sprendime vartojama sąvoka „gavyba“ taip pat apima „plėtrą“ (t. y. tinkamos infrastruktūros būsimai gavybai sukūrimą, pvz., gavybos platformų, vamzdynų, terminalų ir t. t.). Gamtinių dujų transportavimas iš Norvegijos žemyninio šelfo į rinką per gavybos grandies vamzdynų tinklą nėra šio sprendimo dalykas.

5   PATEKIMAS Į RINKĄ (-AS)

| (20) | Direktyva 94/22/EB (toliau – Leidimų išdavimo direktyva) įtraukta į EEE susitarimo IV priedo 12 punktą Jungtinio komiteto sprendimu Nr. 19/1995, kuris įsigaliojo 1995 m. rugsėjo 1 d. |
| --- | --- |

(20)

Direktyva 94/22/EB (toliau – Leidimų išdavimo direktyva) įtraukta į EEE susitarimo IV priedo 12 punktą Jungtinio komiteto sprendimu Nr. 19/1995, kuris įsigaliojo 1995 m. rugsėjo 1 d.

| (21) | Norvegijos vyriausybė pranešė Institucijai apie šios direktyvos perkėlimą į nacionalinę teisę 1996 m. kovo 18 d. Institucijai pateikus atitikties įvertinimo rezultatus, Norvegija padarė keletą savo teisės aktų pakeitimų. Atsižvelgdama į šiuos pakeitimus, Institucija pripažino, kad Norvegija tinkamai įgyvendino Leidimų išdavimo direktyvą. |
| --- | --- |

(21)

Norvegijos vyriausybė pranešė Institucijai apie šios direktyvos perkėlimą į nacionalinę teisę 1996 m. kovo 18 d. Institucijai pateikus atitikties įvertinimo rezultatus, Norvegija padarė keletą savo teisės aktų pakeitimų. Atsižvelgdama į šiuos pakeitimus, Institucija pripažino, kad Norvegija tinkamai įgyvendino Leidimų išdavimo direktyvą.

| (22) | Direktyva 2003/55/EB (toliau – Dujų direktyva) įtraukta į EEE susitarimo 23 punktą Jungtinio komiteto sprendimu Nr. 146/2005/EB 2005 m. gruodžio 2 d. Ši direktyva EEE ELPA valstybėms tapo privaloma 2007 m. birželio 1 d. |
| --- | --- |

(22)

Direktyva 2003/55/EB (toliau – Dujų direktyva) įtraukta į EEE susitarimo 23 punktą Jungtinio komiteto sprendimu Nr. 146/2005/EB 2005 m. gruodžio 2 d. Ši direktyva EEE ELPA valstybėms tapo privaloma 2007 m. birželio 1 d.

| (23) | Norvegijos vyriausybė 2007 m. birželio 4 d. pranešė apie iš dalies įgyvendintą Dujų direktyvą, o 2008 m. vasario 19 d. – apie visišką jos įgyvendinimą. Institucija taip pat atliko šios direktyvos atitikties įvertinimą. Kai Norvegijos nacionalinės teisės aktuose buvo padaryta keletas pakeitimų, Institucija pripažino, kad Norvegija tinkamai įgyvendino Dujų direktyvą. |
| --- | --- |

(23)

Norvegijos vyriausybė 2007 m. birželio 4 d. pranešė apie iš dalies įgyvendintą Dujų direktyvą, o 2008 m. vasario 19 d. – apie visišką jos įgyvendinimą. Institucija taip pat atliko šios direktyvos atitikties įvertinimą. Kai Norvegijos nacionalinės teisės aktuose buvo padaryta keletas pakeitimų, Institucija pripažino, kad Norvegija tinkamai įgyvendino Dujų direktyvą.

| (24) | Atsižvelgiant į šioje dalyje pateiktą informaciją ir kiek tai susiję su šiuo sprendimu, atrodo, kad Norvegijos valstybė įgyvendino ir tinkamai taiko EEE susitarimo IV priedo 12 ir 23 punktuose nurodytus teisės aktus, t. y. atitinkamai Direktyvą 94/22/EB ir Direktyvą 2003/55/EB. |
| --- | --- |

(24)

Atsižvelgiant į šioje dalyje pateiktą informaciją ir kiek tai susiję su šiuo sprendimu, atrodo, kad Norvegijos valstybė įgyvendino ir tinkamai taiko EEE susitarimo IV priedo 12 ir 23 punktuose nurodytus teisės aktus, t. y. atitinkamai Direktyvą 94/22/EB ir Direktyvą 2003/55/EB.

| (25) | Taigi, taip pat remiantis Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa, turėtų būti laikoma, kad patekti į rinką Norvegijos teritorijoje, įskaitant Norvegijos žemyninį šelfą, nėra jokių apribojimų. |
| --- | --- |

(25)

Taigi, taip pat remiantis Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa, turėtų būti laikoma, kad patekti į rinką Norvegijos teritorijoje, įskaitant Norvegijos žemyninį šelfą, nėra jokių apribojimų.

6   KONKURENCIJOS POVEIKIS

| (26) | Kaip jau paaiškinta, Institucijos manymu būtina išnagrinėti, ar susijusius sektorius tiesiogiai veikia konkurencija. Šiuo tikslu ji ištyrė Norvegijos vyriausybės pateiktus įrodymus, kurie prireikus buvo papildyti viešojoje erdvėje prieinamais įrodymais. |
| --- | --- |

(26)

Kaip jau paaiškinta, Institucijos manymu būtina išnagrinėti, ar susijusius sektorius tiesiogiai veikia konkurencija. Šiuo tikslu ji ištyrė Norvegijos vyriausybės pateiktus įrodymus, kurie prireikus buvo papildyti viešojoje erdvėje prieinamais įrodymais.

6.1   Žalios naftos ir gamtinių dujų žvalgyba

6.1.1   Susijusi rinka

| (27) | Žalios naftos ir gamtinių dujų žvalgyba – tai naujų angliavandenilių išteklių atsargų suradimas. Gavybą apima išteklių gavybai ir žvalgybai reikalingos tinkamos infrastruktūros sukūrimas. Žalios naftos ir gamtinių dujų žvalgyba sudaro vieną atskirą nuo žalios naftos ir gamtinių dujų gavybos rinkos susijusio produkto rinką. Ši apibrėžtis pagrįsta tuo, kad iš pat pradžių neįmanoma nustatyti, ar atliekant žvalgybą bus aptikti kokie nors žalios naftos arba gamtinių dujų telkiniai. Norvegijos vyriausybė patvirtino, kad šio požiūrio laikomasi per numeruotų leidimų išdavimo konkursus ir leidimų iš anksto nustatytose vietose išdavimo konkursus. Ši rinkos apibrėžtis taip pat atitinka Europos Komisijos praktiką (19). |
| --- | --- |

(27)

Žalios naftos ir gamtinių dujų žvalgyba – tai naujų angliavandenilių išteklių atsargų suradimas. Gavybą apima išteklių gavybai ir žvalgybai reikalingos tinkamos infrastruktūros sukūrimas. Žalios naftos ir gamtinių dujų žvalgyba sudaro vieną atskirą nuo žalios naftos ir gamtinių dujų gavybos rinkos susijusio produkto rinką. Ši apibrėžtis pagrįsta tuo, kad iš pat pradžių neįmanoma nustatyti, ar atliekant žvalgybą bus aptikti kokie nors žalios naftos arba gamtinių dujų telkiniai. Norvegijos vyriausybė patvirtino, kad šio požiūrio laikomasi per numeruotų leidimų išdavimo konkursus ir leidimų iš anksto nustatytose vietose išdavimo konkursus. Ši rinkos apibrėžtis taip pat atitinka Europos Komisijos praktiką (19).

| (28) | Tiek neištirtas, tiek ištirtas vietoves žvalgo tos pačios veiklos rūšies bendrovės ir šią veiklą jos vykdo naudodamos vienodą technologiją (t. y. tai nepriklauso nuo leidimo išdavimo konkurso rūšies). Nors geologinė sandara geriau žinoma skelbiant leidimo iš anksto nustatytose vietose išdavimo konkursus, naftos bendrovės neturi tikslių žinių apie naftos buvimą arba apie tai, ar tikėtiname telkinyje yra naftos arba dujų arba abiejų šių išteklių. Todėl Institucija mano, kad susijusi rinka yra žalios naftos ir gamtinių dujų žvalgyba, kuri apima žvalgybos veiklą, vykdomą leidimus gavus tiek per numeruotų leidimų išdavimo konkursus, tiek per leidimų iš anksto nustatytose vietose išdavimo konkursus. |
| --- | --- |

(28)

Tiek neištirtas, tiek ištirtas vietoves žvalgo tos pačios veiklos rūšies bendrovės ir šią veiklą jos vykdo naudodamos vienodą technologiją (t. y. tai nepriklauso nuo leidimo išdavimo konkurso rūšies). Nors geologinė sandara geriau žinoma skelbiant leidimo iš anksto nustatytose vietose išdavimo konkursus, naftos bendrovės neturi tikslių žinių apie naftos buvimą arba apie tai, ar tikėtiname telkinyje yra naftos arba dujų arba abiejų šių išteklių. Todėl Institucija mano, kad susijusi rinka yra žalios naftos ir gamtinių dujų žvalgyba, kuri apima žvalgybos veiklą, vykdomą leidimus gavus tiek per numeruotų leidimų išdavimo konkursus, tiek per leidimų iš anksto nustatytose vietose išdavimo konkursus.

| (29) | Žvalgybos veiklą vykdančios bendrovės dažnai nelinkusios savo veiklą riboti konkrečia geografine vietove. Tiksliau tariant, dauguma bendrovių veikia pasauliniu mastu. Europos Komisija savo sprendimuose nuosekliai laikosi nuomonės, kad žvalgybos rinkos geografinė taikymo sritis apima visą pasaulį (20). Norvegijos vyriausybė sutinka su Komisijos pateikiama geografinės rinkos apibrėžtimi. Institucija mano, kad susijusi geografinė rinka apima visą pasaulį. |
| --- | --- |

(29)

Žvalgybos veiklą vykdančios bendrovės dažnai nelinkusios savo veiklą riboti konkrečia geografine vietove. Tiksliau tariant, dauguma bendrovių veikia pasauliniu mastu. Europos Komisija savo sprendimuose nuosekliai laikosi nuomonės, kad žvalgybos rinkos geografinė taikymo sritis apima visą pasaulį (20). Norvegijos vyriausybė sutinka su Komisijos pateikiama geografinės rinkos apibrėžtimi. Institucija mano, kad susijusi geografinė rinka apima visą pasaulį.

6.1.2   Tiesioginis konkurencijos poveikis

| (30) | 2011–2013 m. apytiksliai 50 bendrovių suteiktas gavybos leidimo gavėjo statusas, todėl jos dalyvauja vykdant žvalgybą Norvegijos žemyniniame šelfe (21). |
| --- | --- |

(30)

2011–2013 m. apytiksliai 50 bendrovių suteiktas gavybos leidimo gavėjo statusas, todėl jos dalyvauja vykdant žvalgybą Norvegijos žemyniniame šelfe (21).

| (31) | Žvalgybos veiklą vykdančių operatorių užimama rinkos dalis paprastai vertinama pagal du kintamus rodiklius: patvirtintas atsargas ir planuojamą gavybą (22). |
| --- | --- |

(31)

Žvalgybos veiklą vykdančių operatorių užimama rinkos dalis paprastai vertinama pagal du kintamus rodiklius: patvirtintas atsargas ir planuojamą gavybą (22).

| (32) | Pasaulinės patvirtintos naftos atsargos 2011 m. sudarė 1 652,6 mlrd. barelių, o gamtinių dujų – 208,4 trln. kubinių metrų, arba apytiksliai 1 310,8 mlrd. barelių naftos ekvivalentais (23). 2011 m. pabaigoje patvirtintos naftos atsargos Norvegijoje sudarė 6,9 mlrd. barelių, o tai yra 0,4 % viso pasaulio atsargų (24). Patvirtintos gamtinių dujų atsargos Norvegijoje 2011 m. sudarė 2,1 trln. kubinių metrų, o tai yra 1 % viso pasaulio atsargų (25). Nė vienai iš penkių didžiųjų bendrovių, veiklą vykdančių Norvegijos žemyniniame šelfe, nepriklauso daugiau nei 1 % pasaulinių patvirtintų atsargų (26). |
| --- | --- |

(32)

Pasaulinės patvirtintos naftos atsargos 2011 m. sudarė 1 652,6 mlrd. barelių, o gamtinių dujų – 208,4 trln. kubinių metrų, arba apytiksliai 1 310,8 mlrd. barelių naftos ekvivalentais (23). 2011 m. pabaigoje patvirtintos naftos atsargos Norvegijoje sudarė 6,9 mlrd. barelių, o tai yra 0,4 % viso pasaulio atsargų (24). Patvirtintos gamtinių dujų atsargos Norvegijoje 2011 m. sudarė 2,1 trln. kubinių metrų, o tai yra 1 % viso pasaulio atsargų (25). Nė vienai iš penkių didžiųjų bendrovių, veiklą vykdančių Norvegijos žemyniniame šelfe, nepriklauso daugiau nei 1 % pasaulinių patvirtintų atsargų (26).

| (33) | Norvegijos vyriausybė neturi informacijos apie pasaulinę penkių didžiausių Norvegijos žemyniniame šelfe veiklą vykdančių bendrovių rinkos dalį, vertinamą pagal planuojamą gavybą. Vis dėlto galima daryti pagrįstą prielaidą, kad esama tiesioginio ryšio tarp žalios naftos ir gamtinių dujų patvirtintų atsargų ir planuojamos gavybos ateityje (27). Atsižvelgiant į turimą informaciją, didžiausių Norvegijos žemyniniame šelfe veiklą vykdančių bendrovių rinkos dalis, vertinama pagal planuojamą gavybą, vargu ar galėtų turėti kokią nors įtaką Institucijos įvertinimui. |
| --- | --- |

(33)

Norvegijos vyriausybė neturi informacijos apie pasaulinę penkių didžiausių Norvegijos žemyniniame šelfe veiklą vykdančių bendrovių rinkos dalį, vertinamą pagal planuojamą gavybą. Vis dėlto galima daryti pagrįstą prielaidą, kad esama tiesioginio ryšio tarp žalios naftos ir gamtinių dujų patvirtintų atsargų ir planuojamos gavybos ateityje (27). Atsižvelgiant į turimą informaciją, didžiausių Norvegijos žemyniniame šelfe veiklą vykdančių bendrovių rinkos dalis, vertinama pagal planuojamą gavybą, vargu ar galėtų turėti kokią nors įtaką Institucijos įvertinimui.

| (34) | Be to, Institucija atsižvelgė į informaciją apie paraiškų, pateiktų per leidimų vykdyti veiklą Norvegijos žemyniniame šelfe išdavimo konkursus, skaičių ir naujus dalyvius Norvegijos žemyniniame šelfe. Iš Norvegijos vyriausybės gauti duomenys apie per pastaruosius tris leidimų išdavimo konkursus išduotus leidimus vykdyti veiklą Norvegijos žemyniniame šelfe (2011–2012 m.) rodo, kad dėl kiekvieno paskelbto leidimo paraiškas teikė iki devynių bendrovių. 2008–2012 m. laikotarpiu gavybos leidimai Norvegijos žemyniniame šelfe buvo išduoti 13 naujų rinkos dalyvių. Taigi bendrovių, kurioms išduoti leidimai vykdyti veiklą Norvegijos žemyniniame šelfe, skaičius yra didelis (28). |
| --- | --- |

(34)

Be to, Institucija atsižvelgė į informaciją apie paraiškų, pateiktų per leidimų vykdyti veiklą Norvegijos žemyniniame šelfe išdavimo konkursus, skaičių ir naujus dalyvius Norvegijos žemyniniame šelfe. Iš Norvegijos vyriausybės gauti duomenys apie per pastaruosius tris leidimų išdavimo konkursus išduotus leidimus vykdyti veiklą Norvegijos žemyniniame šelfe (2011–2012 m.) rodo, kad dėl kiekvieno paskelbto leidimo paraiškas teikė iki devynių bendrovių. 2008–2012 m. laikotarpiu gavybos leidimai Norvegijos žemyniniame šelfe buvo išduoti 13 naujų rinkos dalyvių. Taigi bendrovių, kurioms išduoti leidimai vykdyti veiklą Norvegijos žemyniniame šelfe, skaičius yra didelis (28).

| (35) | Remiantis prieš tai nurodytomis aplinkybėmis, koncentracijos laipsnis pasaulinėje žalios naftos ir gamtinių dujų rinkoje turi būti apibūdinamas kaip žemas. Tikėtina, kad šioje rinkoje veiklą vykdančios bendrovės susiduria su dideliu konkurenciniu spaudimu. Nėra jokių požymių, kuriais remiantis būtų galima teigti, kad sektorius neveikia pagal rinkos dėsnius. Todėl Institucija daro išvadą, kad žalios naftos ir gamtinių dujų žvalgybos rinkai konkurencija daro tiesioginį poveikį, kaip apibrėžta Direktyvoje 2004/17/EB. |
| --- | --- |

(35)

Remiantis prieš tai nurodytomis aplinkybėmis, koncentracijos laipsnis pasaulinėje žalios naftos ir gamtinių dujų rinkoje turi būti apibūdinamas kaip žemas. Tikėtina, kad šioje rinkoje veiklą vykdančios bendrovės susiduria su dideliu konkurenciniu spaudimu. Nėra jokių požymių, kuriais remiantis būtų galima teigti, kad sektorius neveikia pagal rinkos dėsnius. Todėl Institucija daro išvadą, kad žalios naftos ir gamtinių dujų žvalgybos rinkai konkurencija daro tiesioginį poveikį, kaip apibrėžta Direktyvoje 2004/17/EB.

6.2   Žalios naftos gavyba

6.2.1   Susijusi rinka

| (36) | Žalia nafta yra pasaulinė biržos prekė, kurios kaina nustatoma atsižvelgiant į jos pasiūlą ir paklausą pasaulio rinkoje. Pagal nusistovėjusią Europos Komisijos praktiką (29) žalios naftos gavybos plėtra ir gavyba yra atskiro produkto rinka, kurios geografinė taikymo sritis apima visą pasaulį. Norvegijos vyriausybė pritaria šiai rinkos apibrėžčiai (30). Institucija, priimdama šį sprendimą, remiasi būtent tokia rinkos apibrėžtimi. |
| --- | --- |

(36)

Žalia nafta yra pasaulinė biržos prekė, kurios kaina nustatoma atsižvelgiant į jos pasiūlą ir paklausą pasaulio rinkoje. Pagal nusistovėjusią Europos Komisijos praktiką (29) žalios naftos gavybos plėtra ir gavyba yra atskiro produkto rinka, kurios geografinė taikymo sritis apima visą pasaulį. Norvegijos vyriausybė pritaria šiai rinkos apibrėžčiai (30). Institucija, priimdama šį sprendimą, remiasi būtent tokia rinkos apibrėžtimi.

6.2.2   Tiesioginis konkurencijos poveikis

| (37) | Atradę žalios naftos (arba gamtinių dujų) telkinį, leidimų gavėjai, nusprendę vykdyti telkinio plėtrą, privalo pateikti Norvegijos naftos ir energetikos ministerijai tvirtinti telkinio plėtros ir naudojimo planą. Toliau nurodomi Norvegijos žemyninio šelfo telkiniai, kuriuose pirmiausia išgaunama nafta (31) ir kurių plėtros ir naudojimo planai pateikti ir patvirtinti per pastaruosius penkerius metus:







  Metai | Apibūdinimas
  (Telkinio pavadinimas ir leidimas) | Leidimas išduotas |
| --- | --- | --- | --- |
| 2008 | Morvin, PL134B | Statoil Petroleum
  Eni Norge
  Total E&P Norge |
| 2009 | Goliat, PL229 | Eni Norge
  Statoil Petroleum |
| 2011 | Knarr, PL373S | BG Norge
  Idemitsu Petroleum Norge
  Wintershall Norge
  RWE Dea Norge |
| 2011 | Ekofisk Sør, Eldfisk II, PL | ConocoPhillips
  Total E&P Norge
  Eni Norge
  Statoil Petroleum
  Petoro AS |
| 2011 | Vigdis nordøst, PL089 | Statoil Petroleum
  Petoro AS
  ExxonMobil E&P Norway
  Idemitsu Petroleum Norge
  Total E&P Norge
  RWE Dea Norge |
| 2011 | Stjerne, priklauso Pietų Osebergui
  PL079, PL104 | Statoil Petroleum
  Petoro AS
  Total E&P Norge
  ConocoPhillips |
| 2011 | Hyme, PL348 | Statoil Petroleum
  GDF Suez E&P Norge
  Core Energy
  E.ON E&P Norge
  Faroe Petroleum Norge
  VNG Norge |
| 2011 | Brynhild, PL148 | Lundin Norway
  Talisman Energy Norway |
| 2012 | Jette, PL027C, PL169C,
  PL504 | Det norske oljeselskap
  Petoro AS |
| 2012 | Skuld, PL128 | Statoil Petroleum
  Petoro AS
  Eni Norge |
| 2012 | Edvard Grieg, PL338 | Lundin Norway
  Wintershall Norge
  OMV Norge |
| 2012 | Bøyla, PL340 | Marathon Oil Norge
  ConocoPhillips
  Lundin Norway |
| 2012 | Svalin, PL169 | Statoil Petroleum
  Petoro AS
  ExxonMobil E&P Norway |

(37)

Atradę žalios naftos (arba gamtinių dujų) telkinį, leidimų gavėjai, nusprendę vykdyti telkinio plėtrą, privalo pateikti Norvegijos naftos ir energetikos ministerijai tvirtinti telkinio plėtros ir naudojimo planą. Toliau nurodomi Norvegijos žemyninio šelfo telkiniai, kuriuose pirmiausia išgaunama nafta (31) ir kurių plėtros ir naudojimo planai pateikti ir patvirtinti per pastaruosius penkerius metus:

Metai

Apibūdinimas

(Telkinio pavadinimas ir leidimas)

Leidimas išduotas

2008

Morvin, PL134B

Statoil Petroleum

Eni Norge

Total E&P Norge

2009

Goliat, PL229

Eni Norge

Statoil Petroleum

2011

Knarr, PL373S

BG Norge

Idemitsu Petroleum Norge

Wintershall Norge

RWE Dea Norge

2011

Ekofisk Sør, Eldfisk II, PL

ConocoPhillips

Total E&P Norge

Eni Norge

Statoil Petroleum

Petoro AS

2011

Vigdis nordøst, PL089

Statoil Petroleum

Petoro AS

ExxonMobil E&P Norway

Idemitsu Petroleum Norge

Total E&P Norge

RWE Dea Norge

2011

Stjerne, priklauso Pietų Osebergui

PL079, PL104

Statoil Petroleum

Petoro AS

Total E&P Norge

ConocoPhillips

2011

Hyme, PL348

Statoil Petroleum

GDF Suez E&P Norge

Core Energy

E.ON E&P Norge

Faroe Petroleum Norge

VNG Norge

2011

Brynhild, PL148

Lundin Norway

Talisman Energy Norway

2012

Jette, PL027C, PL169C,

PL504

Det norske oljeselskap

Petoro AS

2012

Skuld, PL128

Statoil Petroleum

Petoro AS

Eni Norge

2012

Edvard Grieg, PL338

Lundin Norway

Wintershall Norge

OMV Norge

2012

Bøyla, PL340

Marathon Oil Norge

ConocoPhillips

Lundin Norway

2012

Svalin, PL169

Statoil Petroleum

Petoro AS

ExxonMobil E&P Norway

| (38) | Taigi, 2008–2012 m. patvirtinti iš viso 20 bendrovių naftos plėtros ir naudojimo planai. Be to, tarp šių 2010 m. Naftos ir energetikos ministerijos patvirtintų plėtros ir naudojimo planų tris pateikė nauji rinkos dalyviai (32). |
| --- | --- |

(38)

Taigi, 2008–2012 m. patvirtinti iš viso 20 bendrovių naftos plėtros ir naudojimo planai. Be to, tarp šių 2010 m. Naftos ir energetikos ministerijos patvirtintų plėtros ir naudojimo planų tris pateikė nauji rinkos dalyviai (32).

| (39) | Išskyrus Norvegijos valstybei priklausančias bendroves, iš sąrašo matyti, kad leidimų gavėjai yra ne tik didelės naftos bendrovės, bet ir mažesnės bendrovės. Norvegijos vyriausybės teigimu, dauguma Norvegijos žemyniniame šelfe veiklą vykdančių naftos bendrovių priklauso korporacijoms, užsiimančioms įvairia veikla visame pasaulyje. Todėl didelė dalis išgaunamos naftos parduodama susijusioms įmonėms. Vis dėlto daugiau nei pusė išgautos naftos parduodama vietos rinkoje. Toliau pateiktoje lentelėje pavaizduota Norvegijos žemyniniame šelfe išgautos žalios naftos pardavimo apimtis 2009 m.
  Norvegijos žemyniniame šelfe išgautos žalios naftos pardavimo apimtis 2009 m. |
| --- | --- |

(39)

Išskyrus Norvegijos valstybei priklausančias bendroves, iš sąrašo matyti, kad leidimų gavėjai yra ne tik didelės naftos bendrovės, bet ir mažesnės bendrovės. Norvegijos vyriausybės teigimu, dauguma Norvegijos žemyniniame šelfe veiklą vykdančių naftos bendrovių priklauso korporacijoms, užsiimančioms įvairia veikla visame pasaulyje. Todėl didelė dalis išgaunamos naftos parduodama susijusioms įmonėms. Vis dėlto daugiau nei pusė išgautos naftos parduodama vietos rinkoje. Toliau pateiktoje lentelėje pavaizduota Norvegijos žemyniniame šelfe išgautos žalios naftos pardavimo apimtis 2009 m.

Norvegijos žemyniniame šelfe išgautos žalios naftos pardavimo apimtis 2009 m.

Image

| (40) | 2011 m. visame pasaulyje iš viso būdavo išgaunama 83 576 tūkst. barelių naftos per dieną. 2011 m. Norvegijoje iš viso būdavo išgaunama 2 039 tūkst. barelių naftos per dieną. Tai sudaro 2,3 % pasaulinės naftos gavybos (33). |
| --- | --- |

(40)

2011 m. visame pasaulyje iš viso būdavo išgaunama 83 576 tūkst. barelių naftos per dieną. 2011 m. Norvegijoje iš viso būdavo išgaunama 2 039 tūkst. barelių naftos per dieną. Tai sudaro 2,3 % pasaulinės naftos gavybos (33).

| (41) | Kalbant apie žalios naftos gavybą Norvegijos žemyniniame šelfe, 2011 m. daugiausia jos išgavo bendrovė „Statoil“. Kitos Norvegijos žemyniniame šelfe veikiančios bendrovės – tai tokios didelės tarptautinės kompanijos kaip antai „ExxonMobil“, „Total“, „ConocoPhillips“, „Marathon“, „Shell“, „BP“ ir „Eni“. Nė vienos iš šių bendrovių užimama rinkos dalis pasaulinėje naftos gavybos rinkoje 2011 m. nebuvo didesnė nei 3 % (34). Todėl koncentracijos laipsnis susijusioje rinkoje iš esmės buvo mažas. |
| --- | --- |

(41)

Kalbant apie žalios naftos gavybą Norvegijos žemyniniame šelfe, 2011 m. daugiausia jos išgavo bendrovė „Statoil“. Kitos Norvegijos žemyniniame šelfe veikiančios bendrovės – tai tokios didelės tarptautinės kompanijos kaip antai „ExxonMobil“, „Total“, „ConocoPhillips“, „Marathon“, „Shell“, „BP“ ir „Eni“. Nė vienos iš šių bendrovių užimama rinkos dalis pasaulinėje naftos gavybos rinkoje 2011 m. nebuvo didesnė nei 3 % (34). Todėl koncentracijos laipsnis susijusioje rinkoje iš esmės buvo mažas.

| (42) | Europos Komisija savo sprendimuose, kurie priimami pagal Direktyvą 2004/17/EB, nurodė, kad pasaulinė naftos gavybos rinka pasižymi stipria keleto rinkos dalyvių konkurencija (35). Nėra jokių ženklų, kuriais remiantis būtų galima teigti, kad ši padėtis per pastaruosius metus galėjo pasikeisti. |
| --- | --- |

(42)

Europos Komisija savo sprendimuose, kurie priimami pagal Direktyvą 2004/17/EB, nurodė, kad pasaulinė naftos gavybos rinka pasižymi stipria keleto rinkos dalyvių konkurencija (35). Nėra jokių ženklų, kuriais remiantis būtų galima teigti, kad ši padėtis per pastaruosius metus galėjo pasikeisti.

| (43) | Atsižvelgdama į pirmiau išdėstytas aplinkybes, Institucija daro išvadą, kad nėra jokių požymių, kuriais remiantis būtų galima teigti, kad sektorius neveikia pagal rinkos dėsnius, vadinasi, žalios naftos plėtros ir gavybos rinkai konkurencija daro tiesioginį poveikį, kaip apibrėžta Direktyvoje 2004/17/EB. |
| --- | --- |

(43)

Atsižvelgdama į pirmiau išdėstytas aplinkybes, Institucija daro išvadą, kad nėra jokių požymių, kuriais remiantis būtų galima teigti, kad sektorius neveikia pagal rinkos dėsnius, vadinasi, žalios naftos plėtros ir gavybos rinkai konkurencija daro tiesioginį poveikį, kaip apibrėžta Direktyvoje 2004/17/EB.

6.3   Gamtinių dujų gavyba

6.3.1   Susijusi rinka

| (44) | Dujų gavybos plėtros, gavybos ir didmeninės prekybos rinką Europos Komisija tyrė keliuose savo pagal ES Susijungimų reglamentą (36) priimamuose sprendimuose, kuriuose ji nustatė, kad EEE egzistuoja viena gavybos grandies dujų tiekimo (t. y. EEE dujų telkiniuose išgaunamos ir vartotojams parduodamos dujos, įskaitant nacionalinius rinkos senbuvius) (37) vartotojams rinka (ją taip pat sudaro dujų telkinių plėtra ir gavyba). |
| --- | --- |

(44)

Dujų gavybos plėtros, gavybos ir didmeninės prekybos rinką Europos Komisija tyrė keliuose savo pagal ES Susijungimų reglamentą (36) priimamuose sprendimuose, kuriuose ji nustatė, kad EEE egzistuoja viena gavybos grandies dujų tiekimo (t. y. EEE dujų telkiniuose išgaunamos ir vartotojams parduodamos dujos, įskaitant nacionalinius rinkos senbuvius) (37) vartotojams rinka (ją taip pat sudaro dujų telkinių plėtra ir gavyba).

| (45) | Gamtinės dujos gali būti transportuojamos gavybos grandies dujų vamzdynais arba suskystintosios gali būti gabenamos laivais. Norvegijos dujų eksportas 2012 m. sudarė maždaug 112 mlrd. kubinių metrų, iš kurių 107 mlrd. kubinių metrų buvo tiekiama dujų vamzdynais, o 5 mlrd. kubinių metrų – gabenama laivais suskystintųjų gamtinių dujų pavidalu (38). |
| --- | --- |

(45)

Gamtinės dujos gali būti transportuojamos gavybos grandies dujų vamzdynais arba suskystintosios gali būti gabenamos laivais. Norvegijos dujų eksportas 2012 m. sudarė maždaug 112 mlrd. kubinių metrų, iš kurių 107 mlrd. kubinių metrų buvo tiekiama dujų vamzdynais, o 5 mlrd. kubinių metrų – gabenama laivais suskystintųjų gamtinių dujų pavidalu (38).

| (46) | Norvegijos vyriausybė pripažįsta, kad suskystintųjų gamtinių dujų tiekimo būdas gali būti pakeistas, ir šiuo atveju turimas omenyje tiekimas vamzdynais. Atlikus suskystintųjų dujų pakartotinį dujinimą, jas galima tiekti gamtinių dujų vamzdynų sistema taip pat kaip ir dujas, kurios tiekiamos gavybos grandies vamzdynais iš telkinių. Kaip pavyzdys nurodoma Zebriugė Belgijoje: vamzdynais iš Norvegijos žemyninio šelfo tiekiamoms dujoms pasiekus iškrovimo terminalą ir Zebriugės suskystintųjų gamtinių dujų terminale atlikus suskystintųjų gamtinių dujų pakartotinį dujinimą, abu dujų šaltiniai tampa visiškai pakeičiami. Nors pakartotinio dujinimo infrastruktūrą turi ne visos EEE valstybės, pakartotinio dujinimo pajėgumai pastaraisiais metais pastebimai didėjo. Pakartotinio dujinimo apimtis EEE siekia beveik 200 mlrd. kubinių metrų. Plečiant vamzdynų tinklą, suskystintosios gamtinės dujos tampa prieinamos vis didesniam EEE vartotojų skaičiui. |
| --- | --- |

(46)

Norvegijos vyriausybė pripažįsta, kad suskystintųjų gamtinių dujų tiekimo būdas gali būti pakeistas, ir šiuo atveju turimas omenyje tiekimas vamzdynais. Atlikus suskystintųjų dujų pakartotinį dujinimą, jas galima tiekti gamtinių dujų vamzdynų sistema taip pat kaip ir dujas, kurios tiekiamos gavybos grandies vamzdynais iš telkinių. Kaip pavyzdys nurodoma Zebriugė Belgijoje: vamzdynais iš Norvegijos žemyninio šelfo tiekiamoms dujoms pasiekus iškrovimo terminalą ir Zebriugės suskystintųjų gamtinių dujų terminale atlikus suskystintųjų gamtinių dujų pakartotinį dujinimą, abu dujų šaltiniai tampa visiškai pakeičiami. Nors pakartotinio dujinimo infrastruktūrą turi ne visos EEE valstybės, pakartotinio dujinimo pajėgumai pastaraisiais metais pastebimai didėjo. Pakartotinio dujinimo apimtis EEE siekia beveik 200 mlrd. kubinių metrų. Plečiant vamzdynų tinklą, suskystintosios gamtinės dujos tampa prieinamos vis didesniam EEE vartotojų skaičiui.

| (47) | Europos Komisija klausimą, ar tiekiamos suskystintosios gamtinės dujos ir vamzdynais tiekiamos dujos turėtų būti atskirtos, savo naujausiuose sprendimuose paliko neišspręstą (39). |
| --- | --- |

(47)

Europos Komisija klausimą, ar tiekiamos suskystintosios gamtinės dujos ir vamzdynais tiekiamos dujos turėtų būti atskirtos, savo naujausiuose sprendimuose paliko neišspręstą (39).

| (48) | Priimdama šį sprendimą, Institucija taip pat mano, kad klausimas, ar vamzdynais tiekiamos dujos ir suskystintosios gamtinės dujos turėtų būti atskirtos, gali likti neatsakytas. |
| --- | --- |

(48)

Priimdama šį sprendimą, Institucija taip pat mano, kad klausimas, ar vamzdynais tiekiamos dujos ir suskystintosios gamtinės dujos turėtų būti atskirtos, gali likti neatsakytas.

| (49) | Vartotojų grandyje yra atskiri tinklai, skirti didelio šilumingumo dujoms ir mažo šilumingumo dujoms paskirstyti, o galutinių vartotojų įrenginiai prijungti prie atitinkamos dujų tiekimo sistemos. Didelio šilumingumo dujas galima paversti mažo šilumingumo dujomis ir atvirkščiai. Norvegijos dujų gamintojai tiekia didelio šilumingumo dujas. |
| --- | --- |

(49)

Vartotojų grandyje yra atskiri tinklai, skirti didelio šilumingumo dujoms ir mažo šilumingumo dujoms paskirstyti, o galutinių vartotojų įrenginiai prijungti prie atitinkamos dujų tiekimo sistemos. Didelio šilumingumo dujas galima paversti mažo šilumingumo dujomis ir atvirkščiai. Norvegijos dujų gamintojai tiekia didelio šilumingumo dujas.

| (50) | Norvegijos vyriausybės tvirtinimu, mažo šilumingumo dujų pakeičiamumo lygis didelio šilumingumo dujomis galėtų reikšti, kad šie produktai patenka į tą pačią gavybos grandies dujų pasiūlos rinką. Taip pat teigiama, kad mažo šilumingumo dujų tiekimas sudaro gana nedidelę viso EEE tiekiamų dujų kiekio dalį – apytiksliai 10 %. |
| --- | --- |

(50)

Norvegijos vyriausybės tvirtinimu, mažo šilumingumo dujų pakeičiamumo lygis didelio šilumingumo dujomis galėtų reikšti, kad šie produktai patenka į tą pačią gavybos grandies dujų pasiūlos rinką. Taip pat teigiama, kad mažo šilumingumo dujų tiekimas sudaro gana nedidelę viso EEE tiekiamų dujų kiekio dalį – apytiksliai 10 %.

| (51) | Priimdama šį sprendimą, Institucija laikosi nuomonės, kad klausimas, ar didelio šilumingumo dujos ir mažo šilumingumo dujos turėtų būti atskirtos, gali likti neatsakytas. |
| --- | --- |

(51)

Priimdama šį sprendimą, Institucija laikosi nuomonės, kad klausimas, ar didelio šilumingumo dujos ir mažo šilumingumo dujos turėtų būti atskirtos, gali likti neatsakytas.

| (52) | Atsižvelgdama į produkto rinkos apibrėžtį, šiame sprendime Institucija laikosi nuomonės, kad yra viena gavybos grandies dujų tiekimo rinka (ją taip pat sudaro dujų telkinių plėtra ir gavyba). Atsakymai į klausimus, ar suskystintosios gamtinės dujos arba mažo šilumingumo dujos įtraukiamos į susijusio produkto rinką, nėra svarbūs šio sprendimo išvadoms. |
| --- | --- |

(52)

Atsižvelgdama į produkto rinkos apibrėžtį, šiame sprendime Institucija laikosi nuomonės, kad yra viena gavybos grandies dujų tiekimo rinka (ją taip pat sudaro dujų telkinių plėtra ir gavyba). Atsakymai į klausimus, ar suskystintosios gamtinės dujos arba mažo šilumingumo dujos įtraukiamos į susijusio produkto rinką, nėra svarbūs šio sprendimo išvadoms.

| (53) | Norvegijos vyriausybė tvirtina, kad, priėmus tris dujų rinkos direktyvas, Šiaurės vakarų Europoje buvo sukurta liberalizuota ir integruota gamtinių dujų rinka. ES siekia iki 2014 m. visiškai integruoti rinkas. Norvegijos vyriausybė mano, kad bendrojoje dujų rinkoje įvairių EEE valstybių užimama rinkos dalis nėra svarbi aplinkybė, todėl šiuo atveju jos nereikia nagrinėti. Teigiama, kad, dujoms kirtus Europos vidaus rinkos sienas, jos bus laisvai tiekiamos ten, kur jų reikia, atsižvelgiant į pasiūlos ir paklausos šaltinius. |
| --- | --- |

(53)

Norvegijos vyriausybė tvirtina, kad, priėmus tris dujų rinkos direktyvas, Šiaurės vakarų Europoje buvo sukurta liberalizuota ir integruota gamtinių dujų rinka. ES siekia iki 2014 m. visiškai integruoti rinkas. Norvegijos vyriausybė mano, kad bendrojoje dujų rinkoje įvairių EEE valstybių užimama rinkos dalis nėra svarbi aplinkybė, todėl šiuo atveju jos nereikia nagrinėti. Teigiama, kad, dujoms kirtus Europos vidaus rinkos sienas, jos bus laisvai tiekiamos ten, kur jų reikia, atsižvelgiant į pasiūlos ir paklausos šaltinius.

| (54) | Iš Norvegijos žemyninio šelfo vamzdynais eksportuojamų dujų apytiksliai 70 % buvo tiekiama į Vokietijos ir Jungtinės Karalystės iškrovimo terminalus, o likusi dalis – į Belgijos ir Prancūzijos terminalus. Iš Norvegijos vamzdynais tiekiamos dujos per vamzdynų jungtis ir pagal apsikeitimo susitarimus parduodamos ir kitoms EEE valstybėms: iš viso daugiau nei 10 EEE valstybių. Maždaug du trečdaliai Norvegijos žemyniniame šelfe išgaunamų suskystintųjų dujų tradiciškai parduodama EEE valstybėms. Tai reiškia, kad beveik visos Norvegijoje išgautos dujos eksportuojamos į EEE. |
| --- | --- |

(54)

Iš Norvegijos žemyninio šelfo vamzdynais eksportuojamų dujų apytiksliai 70 % buvo tiekiama į Vokietijos ir Jungtinės Karalystės iškrovimo terminalus, o likusi dalis – į Belgijos ir Prancūzijos terminalus. Iš Norvegijos vamzdynais tiekiamos dujos per vamzdynų jungtis ir pagal apsikeitimo susitarimus parduodamos ir kitoms EEE valstybėms: iš viso daugiau nei 10 EEE valstybių. Maždaug du trečdaliai Norvegijos žemyniniame šelfe išgaunamų suskystintųjų dujų tradiciškai parduodama EEE valstybėms. Tai reiškia, kad beveik visos Norvegijoje išgautos dujos eksportuojamos į EEE.

| (55) | Be to, Norvegijos vyriausybės tvirtinimu, EEE dujų pirkėjai dujas gali pirkti iš įvairių tiekėjų. Tai – ES (paprastai Danija, Nyderlandai ir Jungtinė Karalystė) arba kaimyninių šalių (paprastai Rusija, Alžyras ir Libija, taip pat Norvegija), arba toliau esančių šalių (pvz., Artimųjų Rytų šalys arba Nigerija; suskystintųjų gamtinių dujų pavidalu) dujų tiekėjai. |
| --- | --- |

(55)

Be to, Norvegijos vyriausybės tvirtinimu, EEE dujų pirkėjai dujas gali pirkti iš įvairių tiekėjų. Tai – ES (paprastai Danija, Nyderlandai ir Jungtinė Karalystė) arba kaimyninių šalių (paprastai Rusija, Alžyras ir Libija, taip pat Norvegija), arba toliau esančių šalių (pvz., Artimųjų Rytų šalys arba Nigerija; suskystintųjų gamtinių dujų pavidalu) dujų tiekėjai.

| (56) | Norvegijos vyriausybė taip pat teigia, kad Jungtinėje Karalystėje ir žemyninėje Europos dalyje daugėja suskystintųjų dujų centrų, o kainų nustatymo politika skirtinguose dujų centruose rodo, kad pasiektas didelis integracijos lygis. |
| --- | --- |

(56)

Norvegijos vyriausybė taip pat teigia, kad Jungtinėje Karalystėje ir žemyninėje Europos dalyje daugėja suskystintųjų dujų centrų, o kainų nustatymo politika skirtinguose dujų centruose rodo, kad pasiektas didelis integracijos lygis.

| (57) | Atsižvelgiant į geografinę rinkos apibrėžtį, ankstesniuose pagal ES Susijungimų reglamentą priimamuose Europos Komisijos sprendimuose prieita prie išvados, kad labai tikėtina, jog geografinė rinka apima EEE, taip pat Rusijos ir Alžyro dujų importą, tačiau geografinė rinkos apibrėžtis liko nenustatyta. Sprendime dėl „Statoil“ ir „Hydro“ susijungimo, Komisijos manymu, nebuvo būtina nuspręsti, ar atitinkamą nagrinėjamą susijusią geografinę vietovę sudarė: i) EEE, ii) tos EEE valstybės, kuriose parduodamos dujos iš Norvegijos žemyninio šelfo (tiesiogiai vamzdynais arba pagal apsikeitimo susitarimus) arba iii) kiekviena valstybė, kuriose šios valstybės parduoda dujas (40). Nepaisant nagrinėjamos geografinės apibrėžties, dėl šios koncentracijos neturėtų kilti nerimo dėl konkurencijos dujų tiekimo gavybos grandyje. |
| --- | --- |

(57)

Atsižvelgiant į geografinę rinkos apibrėžtį, ankstesniuose pagal ES Susijungimų reglamentą priimamuose Europos Komisijos sprendimuose prieita prie išvados, kad labai tikėtina, jog geografinė rinka apima EEE, taip pat Rusijos ir Alžyro dujų importą, tačiau geografinė rinkos apibrėžtis liko nenustatyta. Sprendime dėl „Statoil“ ir „Hydro“ susijungimo, Komisijos manymu, nebuvo būtina nuspręsti, ar atitinkamą nagrinėjamą susijusią geografinę vietovę sudarė: i) EEE, ii) tos EEE valstybės, kuriose parduodamos dujos iš Norvegijos žemyninio šelfo (tiesiogiai vamzdynais arba pagal apsikeitimo susitarimus) arba iii) kiekviena valstybė, kuriose šios valstybės parduoda dujas (40). Nepaisant nagrinėjamos geografinės apibrėžties, dėl šios koncentracijos neturėtų kilti nerimo dėl konkurencijos dujų tiekimo gavybos grandyje.

| (58) | Priimdama šį sprendimą ir atsižvelgdama į toliau nurodytas priežastis, Institucija laikosi nuomonės, kad nebūtina nustatyti tikslios gamtinių dujų rinkos geografinės taikymo srities. Vertindama bet kokį pagrįstą geografinės rinkos ribų nustatymą, Institucija mano, kad konkurencija daro tiesioginį poveikį susijusiam sektoriui. |
| --- | --- |

(58)

Priimdama šį sprendimą ir atsižvelgdama į toliau nurodytas priežastis, Institucija laikosi nuomonės, kad nebūtina nustatyti tikslios gamtinių dujų rinkos geografinės taikymo srities. Vertindama bet kokį pagrįstą geografinės rinkos ribų nustatymą, Institucija mano, kad konkurencija daro tiesioginį poveikį susijusiam sektoriui.

6.3.2   Tiesioginis konkurencijos poveikis

| (59) | Atradę gamtinių dujų (arba žalios naftos) telkinį, leidimų gavėjai, nusprendę vykdyti telkinio plėtrą, privalo pateikti Norvegijos naftos ir energetikos ministerijai tvirtinti telkinio plėtros ir naudojimo planą. Toliau nurodomi Norvegijos žemyninio šelfo telkiniai, kuriuose pirmiausia išgaunamos dujos (41) ir kurių plėtros ir naudojimo planai pateikti ir patvirtinti per pastaruosius keletą metų:







  Metai | Apibūdinimas
  (Telkinio pavadinimas ir leidimas) | Leidimas išduotas |
| --- | --- | --- | --- |
| 2008 | Yttergryta, PL062 | Statoil Petroleum
  Total E&P Norge
  Petoro AS
  Eni Norge |
| 2008 | Troll redevelopment,
  PL054, PL085, PL085C | Petoro AS
  Statoil Petroleum
  Norske Shell
  Total E&P Norge
  ConocoPhillips |
| 2009 | Oselvar, PL274 | DONG E&P Norge
  Bayerngas Norge
  Noreco Norway |
| 2010 | Trym, PL147 | Bayerngas Norge
  DONG E&P Norge |
| 2010 | Gudrun, PL025 | Statoil Petroleum
  GDF SUEZ E&P Norge |
| 2010 | Marulk, PL122 | Statoil Petroleum
  DONG E&P Norge
  Eni Norge |
| 2010 | Gaupe, PL292 | BG Norge
  Lundin Norway |
| 2011 | Valemon, PL050, PL050B,
  PL050C, PL050D, PL193B,
  PL193D | Statoil Petroleum
  Petoro AS
  Centrica Resources Norge
  Enterprise Oil Norge |
| 2011 | Visund Sør, PL120 | Statoil Petroleum
  Petoro AS
  ConocoPhillips
  Total E&P Norge |
| 2012 | Åsgard (povandeninė slėginė gavyba) | Petoro AS
  Statoil Petroleum
  Eni Norge
  Total E&P Norge
  ExxonMobil E&P Norway |
| 2011 | Atla, PL102C | Total E&P Norge
  Petoro AS
  Centrica Resources Norge
  Det norske oljeselskap |
| 2012 | Martin Linge, PL040, PL043 | Total E&P Norge
  Petoro AS
  Statoil Petroleum |

(59)

Atradę gamtinių dujų (arba žalios naftos) telkinį, leidimų gavėjai, nusprendę vykdyti telkinio plėtrą, privalo pateikti Norvegijos naftos ir energetikos ministerijai tvirtinti telkinio plėtros ir naudojimo planą. Toliau nurodomi Norvegijos žemyninio šelfo telkiniai, kuriuose pirmiausia išgaunamos dujos (41) ir kurių plėtros ir naudojimo planai pateikti ir patvirtinti per pastaruosius keletą metų:

Metai

Apibūdinimas

(Telkinio pavadinimas ir leidimas)

Leidimas išduotas

2008

Yttergryta, PL062

Statoil Petroleum

Total E&P Norge

Petoro AS

Eni Norge

2008

Troll redevelopment,

PL054, PL085, PL085C

Petoro AS

Statoil Petroleum

Norske Shell

Total E&P Norge

ConocoPhillips

2009

Oselvar, PL274

DONG E&P Norge

Bayerngas Norge

Noreco Norway

2010

Trym, PL147

Bayerngas Norge

DONG E&P Norge

2010

Gudrun, PL025

Statoil Petroleum

GDF SUEZ E&P Norge

2010

Marulk, PL122

Statoil Petroleum

DONG E&P Norge

Eni Norge

2010

Gaupe, PL292

BG Norge

Lundin Norway

2011

Valemon, PL050, PL050B,

PL050C, PL050D, PL193B,

PL193D

Statoil Petroleum

Petoro AS

Centrica Resources Norge

Enterprise Oil Norge

2011

Visund Sør, PL120

Statoil Petroleum

Petoro AS

ConocoPhillips

Total E&P Norge

2012

Åsgard (povandeninė slėginė gavyba)

Petoro AS

Statoil Petroleum

Eni Norge

Total E&P Norge

ExxonMobil E&P Norway

2011

Atla, PL102C

Total E&P Norge

Petoro AS

Centrica Resources Norge

Det norske oljeselskap

2012

Martin Linge, PL040, PL043

Total E&P Norge

Petoro AS

Statoil Petroleum

| (60) | 2008–2012 m. patvirtinti dujų gavybos plėtros ir naudojimo planai, kuriuos parengė iš viso 14 bendrovių. Tarp 2009–2011 m. patvirtintų plėtros ir naudojimo planų tris pateikė nauji rinkos dalyviai (42). Į EEE dujas iš Norvegijos žemyninio šelfo eksportuoja daugiau nei 25 bendrovės (43). |
| --- | --- |

(60)

2008–2012 m. patvirtinti dujų gavybos plėtros ir naudojimo planai, kuriuos parengė iš viso 14 bendrovių. Tarp 2009–2011 m. patvirtintų plėtros ir naudojimo planų tris pateikė nauji rinkos dalyviai (42). Į EEE dujas iš Norvegijos žemyninio šelfo eksportuoja daugiau nei 25 bendrovės (43).

| (61) | 2011 m. dujų gavyba Norvegijoje siekė 101,4 mlrd. kubinių metrų, o tai sudaro 3,1 % pasaulinės dujų gavybos (44). Daugiau nei 95 % Norvegijos žemyniniame šelfe išgaunamų dujų eksportuojama dujų vamzdynais per šešias iškrovimo vietas keturiose valstybėse (Jungtinėje Karalystėje, Vokietijoje, Belgijoje ir Prancūzijoje) (45). Apytiksliai 1,4 mlrd. kubinių metrų (mažiau nei 2 %) dujų, išgaunamų Norvegijos žemyniniame šelfe, buvo suvartota Norvegijos vidaus rinkoje. |
| --- | --- |

(61)

2011 m. dujų gavyba Norvegijoje siekė 101,4 mlrd. kubinių metrų, o tai sudaro 3,1 % pasaulinės dujų gavybos (44). Daugiau nei 95 % Norvegijos žemyniniame šelfe išgaunamų dujų eksportuojama dujų vamzdynais per šešias iškrovimo vietas keturiose valstybėse (Jungtinėje Karalystėje, Vokietijoje, Belgijoje ir Prancūzijoje) (45). Apytiksliai 1,4 mlrd. kubinių metrų (mažiau nei 2 %) dujų, išgaunamų Norvegijos žemyniniame šelfe, buvo suvartota Norvegijos vidaus rinkoje.

| (62) | Norvegijos žemyniniame šelfe dujų gavyba užsiima kelios nepriklausomos bendrovės. Be to, leidimų išduota naujoms bendrovėms. Didžiausios penkios dujas Norvegijos žemyniniame šelfe išgaunančios bendrovės, vertinant pagal metinį išgaunamų dujų kiekį, yra „Petoro“, „Statoil“, „Exxon Mobil“, „Total“ ir „Shell“. „Statoil“ – didžiausia dujas Norvegijos žemyniniame šelfe išgaunanti bendrovė. Trijų didžiausių dujas išgaunančių bendrovių bendra dujų gavybos Norvegijos žemyniniame šelfe dalis neviršija 50 % (46). |
| --- | --- |

(62)

Norvegijos žemyniniame šelfe dujų gavyba užsiima kelios nepriklausomos bendrovės. Be to, leidimų išduota naujoms bendrovėms. Didžiausios penkios dujas Norvegijos žemyniniame šelfe išgaunančios bendrovės, vertinant pagal metinį išgaunamų dujų kiekį, yra „Petoro“, „Statoil“, „Exxon Mobil“, „Total“ ir „Shell“. „Statoil“ – didžiausia dujas Norvegijos žemyniniame šelfe išgaunanti bendrovė. Trijų didžiausių dujas išgaunančių bendrovių bendra dujų gavybos Norvegijos žemyniniame šelfe dalis neviršija 50 % (46).

| (63) | ES valstybės narės per metus suvartoja apytiksliai 500 mlrd. kubinių metrų dujų. „Eurogas“ duomenimis (47), 2011 m. dujų tiekimas (vamzdynais ir suskystintųjų gamtinių dujų pavidalu) iš ES valstybių narių sudarė 33 % viso tiekiamo dujų kiekio, po jų rikiavosi Rusija (24 %), Norvegija (19 %) (48) ir Alžyras (9 %). Kiti šaltiniai įvairiose pasaulio šalyse sudarė likusius 15 %. |
| --- | --- |

(63)

ES valstybės narės per metus suvartoja apytiksliai 500 mlrd. kubinių metrų dujų. „Eurogas“ duomenimis (47), 2011 m. dujų tiekimas (vamzdynais ir suskystintųjų gamtinių dujų pavidalu) iš ES valstybių narių sudarė 33 % viso tiekiamo dujų kiekio, po jų rikiavosi Rusija (24 %), Norvegija (19 %) (48) ir Alžyras (9 %). Kiti šaltiniai įvairiose pasaulio šalyse sudarė likusius 15 %.

| (64) | Visi leidimų turėtojai, veiklą vykdantys Norvegijos žemyniniame šelfe, yra atsakingi už savo išgaunamų dujų pardavimą. Norvegijos žemyniniame šelfe dujas išgaunančios bendrovės yra sudariusios dujų pardavimo sutartis su pirkėjais iš keleto ES valstybių narių. Toliau pateiktoje lentelėje nurodoma bendra kiekvienoje iš šešių ES valstybių narių, importuojančių daugiausia dujų iš Norvegijos žemyninio šelfo, 2011 m. suvartotų norvegiškų dujų dalis (49):






  EEE valstybė | Norvegijos tiekiamų dujų suvartojimas (%) |
| --- | --- | --- |
| Jungtinė Karalystė | 35 % |
| Vokietija | 32 % |
| Belgija | 34 % |
| Nyderlandai | 24 % |
| Prancūzija | 26 % |
| Italija | 14 % |
| EEE nacionalinis dujų suvartojimas – IHS CERA |

(64)

Visi leidimų turėtojai, veiklą vykdantys Norvegijos žemyniniame šelfe, yra atsakingi už savo išgaunamų dujų pardavimą. Norvegijos žemyniniame šelfe dujas išgaunančios bendrovės yra sudariusios dujų pardavimo sutartis su pirkėjais iš keleto ES valstybių narių. Toliau pateiktoje lentelėje nurodoma bendra kiekvienoje iš šešių ES valstybių narių, importuojančių daugiausia dujų iš Norvegijos žemyninio šelfo, 2011 m. suvartotų norvegiškų dujų dalis (49):

EEE valstybė

Norvegijos tiekiamų dujų suvartojimas (%)

Jungtinė Karalystė

35 %

Vokietija

32 %

Belgija

34 %

Nyderlandai

24 %

Prancūzija

26 %

Italija

14 %

EEE nacionalinis dujų suvartojimas – IHS CERA

| (65) | „Statoil“ yra antra pagal dydį dujų tiekėja EEE po „Gazprom“; „Statoil“ tiekia apytiksliai 20 % (50) visų EEE suvartojamų dujų. Kaip matyti iš prieš tai pateiktos lentelės, pagrindinėse EEE valstybėse, kurioms tiekiamos norvegiškos dujos, Norvegijos žemyninio šelfo tiekėjai susiduria su kitų tiekėjų, kurie išgauna ir tiekia dujas iš kitų geografinių vietovių, konkurencija. Todėl didmeniniai pirkėjai šiose EEE valstybėse gali pasirinkti iš kelių tiekėjų, tiekiančių dujas iš Norvegijos žemyninio šelfo. Tai atsispindi „Eurogas“ parengtuose statistikos duomenyse (toliau pateikiama lentelė), iš kurių matyti, kad, be norvegiškų dujų, ES valstybės narės dujų gavo iš vietos gavybos šaltinių, Rusijos, Alžyro, Kataro ir kitų šaltinių:
  GAMTINIŲ DUJŲ TIEKIMAS Į „EUROGAS“ ŠALIS NARES IR ES (2011 M.) (51)
















  Valstybė | Vietos gavyba | Rusija | Norvegija | Alžyras | Kataras | Kiti šaltiniai (52) | Išteklių pokytis (53) | Balansas (kita) | Bendras tiekiamų dujų kiekis | Pokytis (%) 2011 m., palyginti su 2010 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Austrija | 18,8 | 59,8 | 14,5 | 0,0 | 0,0 | 29,4 | –22,1 | –4,9 | 95,6 | –6 % |
| Belgija | 0,0 | 3,4 | 82,4 | 0,0 | 30,8 | 66,9 | –0,2 | 0,0 | 183,3 | –15 % |
| Bulgarija | 4,2 | 29,3 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,2 | –1,4 | 32,3 | 11 % |
| Čekija | 1,4 | 63,3 | 12,2 | 0,0 | 0,0 | 23,2 | –10,0 | –4,6 | 85,5 | –10 % |
| Danija | 81,7 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | –31,9 | –1,8 | –7,4 | 40,6 | –18 % |
| Estija | 0,0 | 6,5 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 6,5 | –10 % |
| Suomija | 0,0 | 43,4 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 43,4 | –12 % |
| Prancūzija | 6,5 | 72,6 | 182,9 | 66,7 | 37,4 | 135,0 | –22,4 | –1,5 | 477,2 | –13 % |
| Vokietija | 137,3 | 336,9 | 303,1 | 0,0 | 0,0 | 110,2 | –22,8 | 0,0 | 864,7 | –11 % |
| Graikija | 0,0 | 30,3 | 0,0 | 8,7 | 1,9 | 10,5 | –0,1 | –0,1 | 51,2 | 23 % |
| Vengrija | 32,5 | 72,6 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 5,6 | 14,0 | –0,6 | 124,2 | –6 % |
| Airija | 2,1 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 51,1 | 0,0 | 0,0 | 53,2 | –12 % |
| Italija | 88,5 | 247,1 | 38,6 | 242,8 | 65,7 | 149,0 | –8,2 | 0,9 | 824,4 | –6 % |
| Latvija | 0,0 | 16,2 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 16,2 | –13 % |
| Lietuva | 0,0 | 57,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | –21,9 | –0,1 | 0,0 | 35,0 | 9 % |
| Liuksemburgas | 0,0 | 3,2 | 6,9 | 0,0 | 0,0 | 3,2 | 0,0 | 0,0 | 13,4 | –13 % |
| Nyderlandai | 746,7 | 44,0 | 129,0 | 0,9 | 3,7 | – 481,6 | 0,0 | 15,8 | 458,3 | –10 % |
| Lenkija | 47,6 | 102,7 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 17,4 | –8,4 | –1,4 | 157,9 | 2 % |
| Portugalija | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 21,6 | 0,0 | 36,9 | 0,0 | 0,0 | 58,5 | 0 % |
| Rumunija | 117,0 | 34,2 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | –0,4 | 0,0 | 150,8 | 3 % |
| Slovakija | 1,0 | 62,4 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | –5,7 | 0,2 | –0,1 | 57,7 | –3 % |
| Slovėnija | 0,0 | 5,3 | 0,0 | 2,6 | 0,0 | 0,9 | –0,1 | 0,1 | 8,8 | –16 % |
| Ispanija | 1,9 | 0,0 | 13,9 | 147,4 | 51,5 | 160,4 | –4,5 | 1,6 | 372,2 | –7 % |
| Švedija | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 14,9 | 0,0 | 0,0 | 14,9 | –20 % |
| Jungtinė Karalystė | 526,7 | 0,0 | 244,2 | 2,6 | 230,6 | –76,7 | –22,6 | –0,1 | 904,7 | –17 % |
| ES | 1 813,9 | 1 290,1 | 1 027,7 | 493,3 | 421,6 | 196,8 | – 109,2 | –3,7 | 5 130,5 | –10 % |
| Pokytis (%) 2011 m., palyginti su 2010 m. | –11 % | 2 % | –3 % | –8 % | 21 % | –45 % | – 199 % | –78 % | –10 % | |
| Šveicarija | 0,0 | 7,6 | 7,3 | 0,0 | 0,0 | 19,6 | 0,0 | 0,0 | 34,5 | –10 % |
| Turkija | 8,1 | 270,3 | 0,0 | 44,2 | 0,0 | 144,7 | 0,0 | 2,4 | 469,7 | 18 % |
| Vienetai: | TWh – teravatvalandės (grynoji šiluminė vertė). |

(65)

„Statoil“ yra antra pagal dydį dujų tiekėja EEE po „Gazprom“; „Statoil“ tiekia apytiksliai 20 % (50) visų EEE suvartojamų dujų. Kaip matyti iš prieš tai pateiktos lentelės, pagrindinėse EEE valstybėse, kurioms tiekiamos norvegiškos dujos, Norvegijos žemyninio šelfo tiekėjai susiduria su kitų tiekėjų, kurie išgauna ir tiekia dujas iš kitų geografinių vietovių, konkurencija. Todėl didmeniniai pirkėjai šiose EEE valstybėse gali pasirinkti iš kelių tiekėjų, tiekiančių dujas iš Norvegijos žemyninio šelfo. Tai atsispindi „Eurogas“ parengtuose statistikos duomenyse (toliau pateikiama lentelė), iš kurių matyti, kad, be norvegiškų dujų, ES valstybės narės dujų gavo iš vietos gavybos šaltinių, Rusijos, Alžyro, Kataro ir kitų šaltinių:

GAMTINIŲ DUJŲ TIEKIMAS Į „EUROGAS“ ŠALIS NARES IR ES (2011 M.) (51)

Valstybė

Vietos gavyba

Rusija

Norvegija

Alžyras

Kataras

Kiti šaltiniai (52)

Išteklių pokytis (53)

Balansas (kita)

Bendras tiekiamų dujų kiekis

Pokytis (%) 2011 m., palyginti su 2010 m.

Austrija

18,8

59,8

14,5

0,0

0,0

29,4

–22,1

–4,9

95,6

–6 %

Belgija

0,0

3,4

82,4

0,0

30,8

66,9

–0,2

0,0

183,3

–15 %

Bulgarija

4,2

29,3

0,0

0,0

0,0

0,0

0,2

–1,4

32,3

11 %

Čekija

1,4

63,3

12,2

0,0

0,0

23,2

–10,0

–4,6

85,5

–10 %

Danija

81,7

0,0

0,0

0,0

0,0

–31,9

–1,8

–7,4

40,6

–18 %

Estija

0,0

6,5

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

6,5

–10 %

Suomija

0,0

43,4

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

43,4

–12 %

Prancūzija

6,5

72,6

182,9

66,7

37,4

135,0

–22,4

–1,5

477,2

–13 %

Vokietija

137,3

336,9

303,1

0,0

0,0

110,2

–22,8

0,0

864,7

–11 %

Graikija

0,0

30,3

0,0

8,7

1,9

10,5

–0,1

–0,1

51,2

23 %

Vengrija

32,5

72,6

0,0

0,0

0,0

5,6

14,0

–0,6

124,2

–6 %

Airija

2,1

0,0

0,0

0,0

0,0

51,1

0,0

0,0

53,2

–12 %

Italija

88,5

247,1

38,6

242,8

65,7

149,0

–8,2

0,9

824,4

–6 %

Latvija

0,0

16,2

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

16,2

–13 %

Lietuva

0,0

57,0

0,0

0,0

0,0

–21,9

–0,1

0,0

35,0

9 %

Liuksemburgas

0,0

3,2

6,9

0,0

0,0

3,2

0,0

0,0

13,4

–13 %

Nyderlandai

746,7

44,0

129,0

0,9

3,7

– 481,6

0,0

15,8

458,3

–10 %

Lenkija

47,6

102,7

0,0

0,0

0,0

17,4

–8,4

–1,4

157,9

2 %

Portugalija

0,0

0,0

0,0

21,6

0,0

36,9

0,0

0,0

58,5

0 %

Rumunija

117,0

34,2

0,0

0,0

0,0

0,0

–0,4

0,0

150,8

3 %

Slovakija

1,0

62,4

0,0

0,0

0,0

–5,7

0,2

–0,1

57,7

–3 %

Slovėnija

0,0

5,3

0,0

2,6

0,0

0,9

–0,1

0,1

8,8

–16 %

Ispanija

1,9

0,0

13,9

147,4

51,5

160,4

–4,5

1,6

372,2

–7 %

Švedija

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

14,9

0,0

0,0

14,9

–20 %

Jungtinė Karalystė

526,7

0,0

244,2

2,6

230,6

–76,7

–22,6

–0,1

904,7

–17 %

ES

1 813,9

1 290,1

1 027,7

493,3

421,6

196,8

– 109,2

–3,7

5 130,5

–10 %

Pokytis (%) 2011 m., palyginti su 2010 m.

–11 %

2 %

–3 %

–8 %

21 %

–45 %

– 199 %

–78 %

–10 %

Šveicarija

0,0

7,6

7,3

0,0

0,0

19,6

0,0

0,0

34,5

–10 %

Turkija

8,1

270,3

0,0

44,2

0,0

144,7

0,0

2,4

469,7

18 %

Vienetai:

TWh – teravatvalandės (grynoji šiluminė vertė).

| Pastaba. | Pateikiami skaičiai atspindi tiksliausią įvertį paskelbimo metu. |
| --- | --- |

Pastaba.

Pateikiami skaičiai atspindi tiksliausią įvertį paskelbimo metu.

| (66) | Didžiausią dujų kiekį iš Norvegijos gaunančios ES valstybės narės gali rinktis iš kelių alternatyvių tiekimo šaltinių. Toliau nurodomos kelios alternatyvos:






  — | Jungtinėje Karalystėje, kurioje iš Norvegijos žemyninio šelfo importuotos dujos sudaro apytiksliai 35 %, taip pat vykdoma nemaža dujų gavyba (nors nuo 2000 m. šios gavybos apimtis mažėja) (54). Suskystintųjų gamtinių dujų importas į Jungtinę Karalystę per pastaruosius kelerius metais gerokai padidėjo (55). |
| --- | --- | --- |

(66)

Didžiausią dujų kiekį iš Norvegijos gaunančios ES valstybės narės gali rinktis iš kelių alternatyvių tiekimo šaltinių. Toliau nurodomos kelios alternatyvos:

—

Jungtinėje Karalystėje, kurioje iš Norvegijos žemyninio šelfo importuotos dujos sudaro apytiksliai 35 %, taip pat vykdoma nemaža dujų gavyba (nors nuo 2000 m. šios gavybos apimtis mažėja) (54). Suskystintųjų gamtinių dujų importas į Jungtinę Karalystę per pastaruosius kelerius metais gerokai padidėjo (55).

| — | Belgijoje, kurioje iš Norvegijos žemyninio šelfo importuotos dujos sudaro apytiksliai 34 %, suskystintosios gamtinės dujos yra pakartotinai dujinamos Zebriugės suskystintųjų dujų terminale ir jas galima pakeisti vamzdynais tiekiamomis dujomis. |
| --- | --- |

—

Belgijoje, kurioje iš Norvegijos žemyninio šelfo importuotos dujos sudaro apytiksliai 34 %, suskystintosios gamtinės dujos yra pakartotinai dujinamos Zebriugės suskystintųjų dujų terminale ir jas galima pakeisti vamzdynais tiekiamomis dujomis.

| — | Vokietijoje, kurioje iš Norvegijos žemyninio šelfo importuotos dujos sudaro apytiksliai 32 %, atitinkamai 2011 ir 2012 m. pradėjo veikti dvi „Nord Stream“ dujotiekio vamzdyno atšakos, ir tai yra naujas iš Rusijos tiekiamų dujų šaltinis. Norvegijos vyriausybė laikosi nuomonės, kad, pradėjus dujas tiekti šiais vamzdynais, tikriausiai padidės konkurencija tarp norvegiškų ir rusiškų dujų, nes Europai dujos bus tiekiamos iš kelių šaltinių. |
| --- | --- |

—

Vokietijoje, kurioje iš Norvegijos žemyninio šelfo importuotos dujos sudaro apytiksliai 32 %, atitinkamai 2011 ir 2012 m. pradėjo veikti dvi „Nord Stream“ dujotiekio vamzdyno atšakos, ir tai yra naujas iš Rusijos tiekiamų dujų šaltinis. Norvegijos vyriausybė laikosi nuomonės, kad, pradėjus dujas tiekti šiais vamzdynais, tikriausiai padidės konkurencija tarp norvegiškų ir rusiškų dujų, nes Europai dujos bus tiekiamos iš kelių šaltinių.

| (67) | Didmeniniai pirkėjai privalo laikytis „imk arba mokėk“ įsipareigojimų, nustatytų susijusiose ilgalaikio pardavimo sutartyse, sudarytose su Norvegijos dujų tiekėjais. Jei didmeniniai pirkėjai laikosi šių įsipareigojimų, jie gali laisvai pasirinkti alternatyvų tiekimo šaltinį, pvz., vietos vamzdynais tiekiamas dujas, vietines suskystintąsias gamtines dujas, arba jie gali ilgalaikėse sutartyse su kitais tiekėjais nustatyti didesnį perkamų dujų kiekį. Pastaruoju metu sudaromų pardavimo sutarčių trukmė būna trumpesnė. Kaip tvirtina Norvegijos vyriausybė, vietinė rinka įgauna vis didesnę svarbą dėl didėjančio suskystintųjų dujų centrų Jungtinėje Karalystėje ir žemyninėje Europos dalyje skaičiaus. Be to, per pastaruosius penkerius metus ES pakartotinio dujinimo pajėgumai tapo daugiau nei dvigubai didesni. 2011 m. 25 % ES grynojo dujų importo sudarė suskystintosios gamtinės dujos, kurios buvo tiekiamos į šias ES valstybes nares:
  SUSKYSTINTŲJŲ DUJŲ TIEKIMAS Į „EUROGAS“ ŠALIS NARES IR ES (2011 M.) (56)








  Valstybė | Suskystintosios gamtinės dujos
  Grynasis importas | Pokytis (%)
  2011 m., palyginti su 2010 m. |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgija | 49,8 | –19 % |
| Prancūzija | 163,9 | 5 % |
| Graikija | 13,5 | 5 % |
| Italija | 94,2 | –2 % |
| Nyderlandai | 9,5 | |
| Portugalija | 34,7 | 7 % |
| Ispanija | 257,2 | –18 % |
| Jungtinė Karalystė | 270,7 | 33 % |
| ES | 893,5 | 2 % |
| Turkija | 68,9 | –21 % |
| Vienetai: | TWh – teravatvalandės (grynoji šiluminė vertė). |

(67)

Didmeniniai pirkėjai privalo laikytis „imk arba mokėk“ įsipareigojimų, nustatytų susijusiose ilgalaikio pardavimo sutartyse, sudarytose su Norvegijos dujų tiekėjais. Jei didmeniniai pirkėjai laikosi šių įsipareigojimų, jie gali laisvai pasirinkti alternatyvų tiekimo šaltinį, pvz., vietos vamzdynais tiekiamas dujas, vietines suskystintąsias gamtines dujas, arba jie gali ilgalaikėse sutartyse su kitais tiekėjais nustatyti didesnį perkamų dujų kiekį. Pastaruoju metu sudaromų pardavimo sutarčių trukmė būna trumpesnė. Kaip tvirtina Norvegijos vyriausybė, vietinė rinka įgauna vis didesnę svarbą dėl didėjančio suskystintųjų dujų centrų Jungtinėje Karalystėje ir žemyninėje Europos dalyje skaičiaus. Be to, per pastaruosius penkerius metus ES pakartotinio dujinimo pajėgumai tapo daugiau nei dvigubai didesni. 2011 m. 25 % ES grynojo dujų importo sudarė suskystintosios gamtinės dujos, kurios buvo tiekiamos į šias ES valstybes nares:

SUSKYSTINTŲJŲ DUJŲ TIEKIMAS Į „EUROGAS“ ŠALIS NARES IR ES (2011 M.) (56)

Valstybė

Suskystintosios gamtinės dujos

Grynasis importas

Pokytis (%)

2011 m., palyginti su 2010 m.

Belgija

49,8

–19 %

Prancūzija

163,9

5 %

Graikija

13,5

5 %

Italija

94,2

–2 %

Nyderlandai

9,5

Portugalija

34,7

7 %

Ispanija

257,2

–18 %

Jungtinė Karalystė

270,7

33 %

ES

893,5

2 %

Turkija

68,9

–21 %

Vienetai:

| (68) | Konkurencinis spaudimas gamtinių dujų rinkoje atsiranda ir dėl alternatyvių produktų (pvz., anglių arba atsinaujinančiųjų energijos išteklių). |
| --- | --- |

(68)

Konkurencinis spaudimas gamtinių dujų rinkoje atsiranda ir dėl alternatyvių produktų (pvz., anglių arba atsinaujinančiųjų energijos išteklių).

| (69) | Visi pagrindiniai dujų tiekimo iš Norvegijos žemyninio šelfo vamzdynai, einantys į žemyninę Europos dalį ir Jungtinę Karalystę, priklauso „Gassled“ (57). Prieigą prie gavybos grandies vamzdyno tinklo valdo „Gassco AS“, t. y. bendrovė, kuri nuosavybės teise visiškai priklauso Norvegijos valstybei. „Gassco AS“ neturi kokių nors akcijų arba pajėgumų gavybos grandies vamzdynų tinkle ir, suteikdama prieigą prie nemokamų pajėgumų, ji veikia nepriklausomai. Dujų transportavimo sistema yra neutrali visų rinkos dalyvių, kuriems reikia transportuoti gamtines dujas, atžvilgiu. Gavybos bendrovės ir reikalavimus atitinkantys naudotojai turi teisę naudotis sistema nediskriminacinėmis, objektyviomis ir skaidriomis sąlygomis. Naudotojai gali naudoti sistemos pajėgumus pagal savo poreikį transportuoti dujas (58). Todėl dabartiniai ir nauji dujų operatoriai Norvegijos žemyniniame šelfe gali gauti prieigą prie gavybos grandies vamzdyno tinklo ir tiekti dujas vartotojams konkuruodami su kitais Norvegijos žemyniniame šelfe veikiančiais operatoriais. |
| --- | --- |

(69)

Visi pagrindiniai dujų tiekimo iš Norvegijos žemyninio šelfo vamzdynai, einantys į žemyninę Europos dalį ir Jungtinę Karalystę, priklauso „Gassled“ (57). Prieigą prie gavybos grandies vamzdyno tinklo valdo „Gassco AS“, t. y. bendrovė, kuri nuosavybės teise visiškai priklauso Norvegijos valstybei. „Gassco AS“ neturi kokių nors akcijų arba pajėgumų gavybos grandies vamzdynų tinkle ir, suteikdama prieigą prie nemokamų pajėgumų, ji veikia nepriklausomai. Dujų transportavimo sistema yra neutrali visų rinkos dalyvių, kuriems reikia transportuoti gamtines dujas, atžvilgiu. Gavybos bendrovės ir reikalavimus atitinkantys naudotojai turi teisę naudotis sistema nediskriminacinėmis, objektyviomis ir skaidriomis sąlygomis. Naudotojai gali naudoti sistemos pajėgumus pagal savo poreikį transportuoti dujas (58). Todėl dabartiniai ir nauji dujų operatoriai Norvegijos žemyniniame šelfe gali gauti prieigą prie gavybos grandies vamzdyno tinklo ir tiekti dujas vartotojams konkuruodami su kitais Norvegijos žemyniniame šelfe veikiančiais operatoriais.

| (70) | Atsižvelgdama į išdėstytas aplinkybes, Institucija mano, kad nėra jokių požymių, kuriais remiantis būtų galima teigti, kad sektorius neveikia pagal rinkos dėsnius, vadinasi, gamtinių dujų gavybai Norvegijos žemyniniame šelfe konkurencija daro tiesioginį poveikį, kaip apibrėžta Direktyvoje 2004/17/EB. |
| --- | --- |

(70)

Atsižvelgdama į išdėstytas aplinkybes, Institucija mano, kad nėra jokių požymių, kuriais remiantis būtų galima teigti, kad sektorius neveikia pagal rinkos dėsnius, vadinasi, gamtinių dujų gavybai Norvegijos žemyniniame šelfe konkurencija daro tiesioginį poveikį, kaip apibrėžta Direktyvoje 2004/17/EB.

III.   IŠVADA

| (71) | Institucija mano, kad toliau išvardytą veiklą Norvegijoje, visų pirma Norvegijos žemyniniame šelfe, tiesiogiai veikia konkurencija, kaip tai apibrėžta Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnio 1 dalyje; ši veikla – tai:






  a) | žalios naftos ir gamtinių dujų žvalgyba; |
| --- | --- | --- |

(71)

Institucija mano, kad toliau išvardytą veiklą Norvegijoje, visų pirma Norvegijos žemyniniame šelfe, tiesiogiai veikia konkurencija, kaip tai apibrėžta Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnio 1 dalyje; ši veikla – tai:

a)

žalios naftos ir gamtinių dujų žvalgyba;

| b) | žalios naftos gavyba ir |
| --- | --- |

b)

žalios naftos gavyba ir

| c) | gamtinių dujų gavyba. |
| --- | --- |

c)

gamtinių dujų gavyba.

| (72) | Kadangi atrodo, jog patekimo į rinką be apribojimų sąlygos laikomasi, Direktyva 2004/17/EB neturėtų būti taikoma, kai perkantieji subjektai sudaro sandorius, kuriais ketinama leisti Norvegijoje, visų pirma Norvegijos žemyniniame šelfe, teikti paslaugas pagal šio sprendimo 2 ir 71 dalių a, b ir c punktus. |
| --- | --- |

(72)

Kadangi atrodo, jog patekimo į rinką be apribojimų sąlygos laikomasi, Direktyva 2004/17/EB neturėtų būti taikoma, kai perkantieji subjektai sudaro sandorius, kuriais ketinama leisti Norvegijoje, visų pirma Norvegijos žemyniniame šelfe, teikti paslaugas pagal šio sprendimo 2 ir 71 dalių a, b ir c punktus.

| (73) | Šis sprendimas grindžiamas teisine ir faktine 2013 m. kovo mėn. padėtimi, apie kurią informaciją pateikė Norvegijos vyriausybė. Jis gali būti persvarstytas, jeigu, iš esmės pasikeitus teisinei ir faktinei padėčiai, pasirodys, kad nebesilaikoma Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnio 1 dalies taikymo sąlygų. |
| --- | --- |

(73)

Šis sprendimas grindžiamas teisine ir faktine 2013 m. kovo mėn. padėtimi, apie kurią informaciją pateikė Norvegijos vyriausybė. Jis gali būti persvarstytas, jeigu, iš esmės pasikeitus teisinei ir faktinei padėčiai, pasirodys, kad nebesilaikoma Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnio 1 dalies taikymo sąlygų.

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Susitarimo dėl Europos ekonominės erdvės XVI priedo 4 punkte nurodytas teisės aktas, nustatantis viešųjų pirkimų sutarčių komunalinių paslaugų sektoriuje sudarymo tvarką (2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/17/EB dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų tvarkos derinimo), netaikomas perkančiųjų subjektų sudaromoms sutartims, kurių paskirtis – suteikti galimybę Norvegijoje, visų pirma Norvegijos žemyniniame šelfe, teikti šias paslaugas:

| a) | žalios naftos ir gamtinių dujų žvalgybos; |
| --- | --- |

a)

žalios naftos ir gamtinių dujų žvalgybos;

| b) | žalios naftos gavybos ir |
| --- | --- |

b)

žalios naftos gavybos ir

| c) | gamtinių dujų gavybos. |
| --- | --- |

c)

gamtinių dujų gavybos.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Norvegijos Karalystei.

Priimta Briuselyje 2013 m. balandžio 30 d.

ELPA priežiūros institucijos vardu

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

Kolegijos narys

Markus SCHNEIDER

Laikinai einantis direktoriaus pareigas

---

(1)  Gauta Institucijoje 2012 m. lapkričio 6 d. (dok. Nr. 652027).

1

(2)  Dok. Nr. 657306.

2

(3)  Gauta Institucijoje 2013 m. vasario 19 d. (dok. Nr. 663304).

3

(4)  Dok. Nr. 665288.

4

(5)  Dok. Nr. 666730, dok. Nr. 666722 ir dok. Nr. 666680.

5

(6)  Dok. Nr. 669171.

6

(7)  OL L 164, 1994 6 30, p. 3, ir OL L 79, 1996 3 29, p. 30, taip pat įtrauktas į EEE susitarimą Jungtinio komiteto sprendimu Nr. 19/95 (OL L 158, 1995 7 8, p. 40, ir EEE priedas Nr. 25, 1995 7 8, p. 1) (Leidimų išdavimo direktyva).

7

(8)  OL L 176, 2003 7 15, p. 57, su pataisymais, padarytais OL L 16, 2004 1 23, p. 74, ir įtrauktais į EEE susitarimą Jungtinio komiteto sprendimu Nr. 146/2005 (OL L 53, 2006 2 23, p. 43, ir EEE priedas Nr. 10, 2006 2 23, p. 17) (Gamtinių dujų direktyva). Ši direktyva buvo pakeista 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/73/EB dėl gamtinių dujų vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, panaikinančia Direktyvą 2003/55/EB (OL L 211, 2009 8 14, p. 94), tačiau ji dar neįtraukta į EEE teisę.

8

(9)  Žr. šio sprendimo 5 dalį.

9

(10)  Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnio 2 dalis.

10

(11)  Taip pat žr. 2012 m. gegužės 22 d. Institucijos sprendimą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/17/EB dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų tvarkos derinimo netaikymo elektros energijos gamybai ir didmeninei prekybai ja Norvegijoje (Sprendimas Nr. 189/12/COL, OL L 287, 2012 10 18, p. 21, ir EEE priedas Nr. 58, 2012 10 18, p. 14).

11

(12)  1996 m. lapkričio 19 d. įstatymas Nr. 72 dėl su nafta susijusios veiklos (http://www.npd.no/en/Regulations/-Acts/Petroleum-activities-act/). Direktyva 94/22/EB dėl leidimų žvalgyti, tirti ir išgauti angliavandenilius išdavimo perkelta į Norvegijos naftos įstatymą 1995 m. rugsėjo 1 d. ir į šio įstatymo lydimuosius reglamentus (1997 m. birželio 27 d. Norvegijos reglamentas Nr. 653) (http://www.npd.no/en/Regulations/Regulations/Petroleum-activities/).

12

(13)  Žr. Norvegijos naftos įstatymo 3-3 ir 3-5 straipsnius ir Norvegijos naftos reglamento 10 straipsnį.

13

(14)  Ištirtoms vietovėms taikomi kriterijai aprašyti Norvegijos parlamento baltojoje knygoje „Ateities pramonė. Naftos gavyba ir žvalgyba Norvegijoje“ (Meld. St. 28 (2010–2011 m.), ataskaita Norvegijos parlamentui (Stortingui), p. 88). Plečiant iš anksto nustatytų vietovių, kurioms išduodami leidimai, teritoriją, taikomi šie kriterijai: i) nedidelis atstumas tarp vietovių ir infrastruktūros (taikytina tiek sukurtai, tiek planuojamai kurti infrastruktūrai, o vietovės, kuriose gali būti išteklių, laikomos labai svarbiomis laiko požiūriu); ii) vietovės, turinčios žvalgybos istoriją (tai vietovės, kurioms anksčiau buvo išduoti leidimai, tačiau jos buvo apleistos, vietovės, kuriose pritaikytas žinomas veiklos modelis, ir vietovės, esančios tarp vietų, kurioms išduotas leidimas, ir apleistų vietovių) ir iii) vietovės, kurios ribojasi su esamomis iš anksto nustatytomis vietovėmis, tačiau dėl jų paraiškos nebuvo pateiktos per numeruotų leidimų išdavimo konkursą (žr. http://www.regjeringen.no/en/dep/oed/press-center/press-releases/2013/apa-2013-acreage-announcement.html?id=714569). Po to, kai 2003 m. buvo parengta leidimų iš anksto nustatytose vietovėse išdavimo tvarka, buvo išduoti 324 leidimai, atrasti 32 nauji telkiniai (Meld. St. 28 (2010–2011 m.), ataskaita Norvegijos parlamentui (Stortingui), p. 86–87).

14

Ateities pramonė. Naftos gavyba ir žvalgyba Norvegijoje

(15)  Numeruotų leidimų išdavimo konkursai skelbiami dėl tų vietovių, apie kurių geologinę sudėtį turima nedaug žinių ir kuriose tikslinga vykdyti laipsnišką žvalgybą. Leidimai žvalgyti vietoves buvo išduoti per 21 numeruotų leidimų išdavimo konkursą, o 21-ojo konkurso leidimai buvo išduoti 2011 m. pavasarį (baltoji knyga „Ateities pramonė. Naftos gavyba ir žvalgyba Norvegijoje“ (Meld. St. 28 (2010–2011 m.), ataskaita Norvegijos parlamentui (Stortingui), p. 21). Numeruotų leidimų išdavimo konkursai iš esmės susiję su Norvegijos žemyninio šelfo pasienio vietovėmis, kuriose yra didžiausia tikimybė atrasti naujus didelius telkinius. 22-asis leidimų išdavimo konkursas buvo pradėtas 2011 m. lapkričio 2 d., o naujus gavybos leidimus planuojama išduoti 2013 m. pavasarį (http://www.regjeringen.no/nb/dep/oed/-pressesenter/pressemeldinger/2011/initiates-22nd-licensing-round.html?id=661990). Taip pat žr. Norvegijos naftos ir energetikos ministerijos kartu su Norvegijos naftos direktoratu parengto leidinio „2012 m. faktai – Norvegijos naftos sektorius“ 5 skyriaus dalį „Naftos žvalgybos veikla“, p. 30, ir kt. (http://www.npd.no/en/Publications/Facts/Facts-2012/Chapter-5/).

15

Ateities pramonė. Naftos gavyba ir žvalgyba Norvegijoje

2012 m. faktai – Norvegijos naftos sektorius

Naftos žvalgybos veikla

(16)  Plg. Norvegijos naftos įstatymo 4-2 straipsnį.

16

(17)  Pirmosiose dviejose lentelėse santrumpa SDFI (angl. State’s Direct Financial Interest) reiškia Norvegijos valstybės tiesioginį finansinį interesą. Norvegijos valstybė, vadovaudamasi SDFI, vykdo didelę naftos ir dujų žvalgybos ir (arba) gavybos, vykdomos Norvegijos žemyniniame šelfe, leidimų kontrolę. SDFI portfelį valdo valstybei priklausanti įmonė „Petoro AS“(www.petoro.no).

17

State’s Direct Financial Interest

(18)  Tai atitinka Europos Komisijos sprendimų dėl susijungimų ir sprendimų leisti taikyti išimtį pagal Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnį praktiką. Visų pirma žr. 1999 m. rugsėjo 29 d. Europos Komisijos sprendimą pripažinti koncentraciją suderinama su bendrąja rinka ir EEE susitarimu (Byla Nr. IV/M.1383 – Exxon/Mobil); 1999 m. rugsėjo 29 d. Europos Komisijos sprendimą pripažinti koncentraciją suderinama su bendrąja rinka ir EEE susitarimu (Byla Nr. IV/M.1532 – BP Amoco/Arco); 1999 m. liepos 5 d. Europos Komisijos sprendimą pripažinti koncentraciją suderinama su bendrąja rinka ir EEE susitarimu (COMP/M.1573 – Norsk Hydro/Saga), 2007 m. gegužės 3 d. Europos Komisijos sprendimą pripažinti koncentraciją suderinama su bendrąja rinka ir EEE susitarimu (Byla Nr. IV/M.4545 – Statoil/Hydro); 2007 m. lapkričio 19 d. Europos Komisijos sprendimą pripažinti koncentraciją suderinama su bendrąja rinka (Byla Nr. COMP/M.4934 – Kazmunaigaz/Rompetrol), ir 2009 m. rugpjūčio 21 d. Europos Komisijos sprendimą pripažinti koncentraciją suderinama su bendrąja rinka (Byla Nr. COMP/M.5585 – Centrica/Venture Production). Taip pat žr. 2011 m. liepos 28 d. Europos Komisijos įgyvendinimo sprendimą netaikyti Direktyvos 2004/17/EB naftos ir dujų žvalgybai ir naftos eksploatavimui Danijoje, išskyrus Grenlandiją ir Farerų salas (OL L 197, 2011 7 29, p. 20); 2011 m. birželio 24 d. Europos Komisijos įgyvendinimo sprendimą Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/17/EB dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų tvarkos derinimo netaikyti naftos ir dujų žvalgybai ir naftos eksploatavimui Italijoje (OL L 166, 2011 6 25, p. 28); 2010 m. kovo 29 d. Europos Komisijos įgyvendinimo sprendimą netaikyti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/17/EB dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų tvarkos derinimo naftos ir dujų telkinių žvalgybai ir jų eksploatavimui Anglijoje, Škotijoje ir Velse (OL L 84, 2010 3 31, p. 52), Europos Komisijos įgyvendinimo sprendimą netaikyti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/17/EB dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų tvarkos derinimo naftai ir dujoms žvalgyti ir jiems eksploatuoti Nyderlanduose (OL L 181, 2009 7 14, p. 53).

18

Exxon/Mobil

BP Amoco/Arco

Norsk Hydro/Saga

Statoil/Hydro

Kazmunaigaz/Rompetrol

Centrica/Venture Production

(19)  Žr. 2003 m. sausio 23 d. Europos Komisijos sprendimą pripažinti koncentraciją suderinama su bendrąja rinka (Byla Nr. COMP/M.3052 – Eni/Fortum Gas), Byla Nr. IV/M.1383 – Exxon/Mobil ir Europos Komisijos įgyvendinimo sprendimus, susijusius su Danija, Italija, Anglija, Velsu, Škotija ir Nyderlandais (žr. 18 išnašą).

19

Eni/Fortum Gas

Exxon/Mobil

(20)  Žr., pvz., Bylą Nr. COMP/M.3052 – Eni/Fortum Gas (13 dalis) ir Bylą Nr. COMP/M.4545 – Statoil/Hydro (7 dalis) (žr. 18 išnašą).

20

pvz.

Eni/Fortum Gas

Statoil/Hydro

(21)  Skaičius apima gamybos leidimus, išduotus per numeruotų leidimų išdavimo konkursus ir leidimo iš anksto nustatytose vietovėse išdavimo konkursus (plg. dok. Nr. 663313, p. 1–20).

21

(22)  Žr., pvz., Europos Komisijos sprendimą Exxon/Mobil (25 ir 27 dalys) (žr. 18 išnašą).

22

pvz.

Exxon/Mobil

(23)  Žr. 2012 m. birželio mėn. bendrovės BP parengtą pasaulio energijos išteklių statistikos apžvalgą (angl. Statistical Review of World Energy, toliau – BP statistika), p. 6. (http://www.bp.com/liveassets/bp_internet/globalbp/globalbp_uk_english/reports_and_publications/statistical_energy_review_2011/STAGING/local_assets/pdf/statistical_review_of_world_energy_full_report_2012.pdf).

23

Statistical Review of World Energy

(24)  Žr. BP statistiką, p. 6.

24

(25)  Žr. BP statistiką, p. 20.

25

(26)  Plg. 2013 m. vasario 15 d. Norvegijos vyriausybės raštą Institucijai (dok. Nr. 663313, p. 22).

26

(27)  Žr., pvz., Europos Komisijos įgyvendinimo sprendimą, susijusį su Danija (žr. 18 išnašą), ir Europos Komisijos įgyvendinimo sprendimą, susijusį su Italija (žr. 18 išnašą).

27

pvz.

(28)  Taip pat žr. Norvegijos naftos ir energetikos ministerijos kartu su Norvegijos naftos direktoratu parengto leidinio „2012 m. faktai – Norvegijos naftos sektorius“ 5 skyriaus dalį „Rinkos dalyvių scenarijus ir veikla“, p. 33–35 (http://www.npd.no/en/Publications/Facts/Facts-2012/Chapter-5/).

28

2012 m. faktai – Norvegijos naftos sektorius

Rinkos dalyvių scenarijus ir veikla

(29)  Žr. 18 išnašą.

29

(30)  Antra vertus, atsižvelgdama į tai, kad daugumoje Norvegijos žemyninio šelfo telkinių yra ir naftos, ir dujų, Norvegijos vyriausybė nurodė, kad nors telkiniuose nafta ir dujos išgaunamos bendrai, šių veiklos rūšių, remiantis Direktyvos 2004/17/EB nuostatomis, atskirti negalima.

30

(31)  Kadangi telkiniuose yra ir naftos, ir dujų, šioje 6.2 dalyje pateikiamoje lentelėje visų pirma nurodomi telkiniai, kuriuose vykdoma naftos gavyba. Telkiniai, kuriuose pirmiausia vykdoma dujų gavyba, nurodomi 6.3 dalyje.

31

(32)  Žr. 2013 m. vasario 15 d. Norvegijos vyriausybės raštą Institucijai (dok. Nr. 663313, p. 25).

32

(33)  Žr. BP statistiką, p. 8.

33

(34)  Plg. 2013 m. vasario 15 d. Norvegijos vyriausybės raštą Institucijai (dok. Nr. 663313, p. 26).

34

(35)  Žr. Europos Komisijos įgyvendinimo sprendimą, susijusį su Danija (16 dalis) (18 išnaša). Taip pat žr. Europos Komisijos įgyvendinimo sprendimą, susijusį su Italija (16 dalis); Europos Komisijos įgyvendinimo sprendimą, susijusį su Anglija, Škotija ir Velsu (16 dalis), ir Europos Komisijos įgyvendinimo sprendimą, susijusį su Nyderlandais (12 dalis) (žr. 18 išnašą).

35

(36)  2004 m. sausio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 139/2004 dėl koncentracijų tarp įmonių kontrolės (EB susijungimų reglamentas) (OL L 24, 2004 1 29, p. 1). Įtrauktas į EEE susitarimo XIV priedo A skyriaus 1 punktą sprendimu Nr. 78/2004 (OL L 219, 2004 6 19, p. 13, ir EEE priedas Nr. 32, 2004 6 19, p. 1).

36

(37)  Žr. Bylą Nr. IV/M.4545 – Statoil/Hydro (9 dalis) (žr. 18 išnašą).

37

Statoil/Hydro

(38)  2013 m. vasario 15 d. Norvegijos vyriausybės raštas Institucijai (dok. Nr. 663313, p. 33).

38

(39)  Žr. 2012 m. gegužės 16 d. Europos Komisijos sprendimą pripažinti koncentraciją suderinama su bendrąja rinka ir EEE susitarimu, bylos Nr. COMP/M.6477 – BP/Chevron/Eni/Sonangolt/Total/JV (19 dalis). Taip pat žr. Bylą Nr. IV/M.4545 – Statoil/Hydro (12 dalis); Europos Komisijos įgyvendinimo sprendimą, susijusį su Nyderlandais (13 dalis), ir Europos Komisijos įgyvendinimo sprendimą, susijusį su Anglija, Škotija ir Velsu (15 dalis) (žr. 18 išnašą).

39

BP/Chevron/Eni/Sonangolt/Total/JV

Statoil/Hydro

(40)  Byla Nr. IV/M.4545 – Statoil/Hydro, 16 dalis (18 išnaša).

40

Statoil/Hydro

(41)  Kadangi telkiniuose yra ir naftos, ir dujų, šioje 6.3 dalyje pateikiamoje lentelėje visų pirma nurodomi telkiniai, kuriuose vykdoma dujų gavyba. Telkiniai, kuriuose pirmiausia vykdoma naftos gavyba, nurodomi 6.2 dalyje.

41

(42)  Žr. 2013 m. vasario 15 d. Norvegijos vyriausybės raštą Institucijai (dok. Nr. 663313, p. 28).

42

(43)  Plg. 2012 m. lapkričio 5 d. Norvegijos vyriausybės pranešimą Institucijai (dok. Nr. 652027, p. 30).

43

(44)  Žr. BP statistiką, p. 22.

44

(45)  Iškrovimo terminalai Dornume, Diunkerke, Easington, Emdene, St. Fergus ir Zebriugėje (http://www.gassco.no/wps/wcm/connect/Gassco-NO/Gassco/Home/norsk-gass/Transportsystemet).

45

Easington

St. Fergus

(46)  Žr. 2013 m. vasario 15 d. Norvegijos vyriausybės raštą Institucijai (dok. Nr. 663313, p. 28).

46

(47)  Žr. „Eurogas“ 2012 m. statistikos ataskaitą, p. 1 (http://www.eurogas.org/uploaded/Statistical%20-Report%202012_final_211112.pdf).

47

(48)  Institucija, atsižvelgdama į Norvegijos vyriausybės pateiktą informaciją, mano, kad skaičiai galėtų būti šiek tiek didesni. Tačiau tai nėra svarbu siekiant priimti sprendimą šioje byloje.

48

(49)  Norvegijos gamtinių dujų tiekimo į EEE statistika pagrįsta perkančiosios bendrovės buveinės valstybe.

49

(50)  Į šią pardavimo apimtį taip pat patenka „Statoil“ pardavimai „Petoro“ (SDFI) vardu.

50

(51)  Ši lentelė pateikta „Eurogas“ 2012 m. statistinėje ataskaitoje, p. 6.

51

| Vienetai: | TWh – teravatvalandės (grynoji šiluminė vertė). |
| --- | --- |

Vienetai:

Vienetai:

TWh – teravatvalandės (grynoji šiluminė vertė).

| Pastaba. | Pateikiami skaičiai atspindi tiksliausią įvertį paskelbimo metu. |
| --- | --- |

Pastaba.

Pastaba.

Pateikiami skaičiai atspindi tiksliausią įvertį paskelbimo metu.

(52)  Įskaitant grynąjį eksportą.

52

(53)  (-) įleidimas / (+) išleidimas.

53

(54)  Jungtinės Karalystės 2012 m. energijos išteklių statistikos rinkinys (DUKES), Energetikos ir klimato kaitos departamentas, 4 skyrius „Gamtinės dujos“ (https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/65800/5954-dukes-2012-chapter-4-gas.pdf ), p. 95.

54

(55)  DUKES (žr. 50 išnašą), p. 95.

55

(56)  Ši lentelė pateikta „Eurogas“ 2012 m. statistinėje ataskaitoje, p. 7.

56

| Vienetai: | TWh – teravatvalandės (grynoji šiluminė vertė). |
| --- | --- |

Vienetai:

Vienetai:

TWh – teravatvalandės (grynoji šiluminė vertė).

(57)  „Gassled“ yra juridinio asmens statuso neturinti bendroji įmonė, kurios veiklą reglamentuoja Norvegijos įstatymai. Kiekvienas „Gassled“ savininkas turi nedalomą interesą, susijusį su atitinkama savo dalyvavimo teise įgyvendinant visas bendrosios įmonės teises ir įsipareigojimus (plg. 2012 m. lapkričio 5 d. Norvegijos vyriausybės pranešimą Institucijai (dok. Nr. 652027, p. 7–8).

57

(58)  Žr. baltąją knygą „Ateities pramonė. Naftos gavyba ir žvalgyba Norvegijoje“ (Meld. St. 28 (2010–2011 m.), ataskaita Norvegijos parlamentui (Stortingui), p. 68.

58

Ateities pramonė. Naftos gavyba ir žvalgyba Norvegijoje

---

19.9.2013

| 19.9.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 249/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 249/s3

---

PRANEŠIMAS SKAITYTOJAMS

2013 m. kovo 7 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 216/2013 dėl Europos Sąjungos oficialiojo leidinio elektroninės versijos paskelbimo

Pagal 2013 m. kovo 7 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 216/2013 dėl Europos Sąjungos oficialiojo leidinio elektroninės versijos paskelbimo (OL L 69, 2013 3 13, p. 1) nuo 2013 m. liepos 1 d. tik Oficialiojo leidinio elektroninis leidimas yra laikomas autentišku ir turi teisinę galią.

Jei Oficialiojo leidinio elektroninio leidimo paskelbti neįmanoma dėl nenumatytų ar išimtinių aplinkybių, spausdintinis leidimas yra autentiškas ir turi teisinę galią pagal Reglamento (ES) Nr. 216/2013 3 straipsnyje išdėstytas sąlygas.

---

| 19.9.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 249/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 249/s3

---

PRANEŠIMAS SKAITYTOJAMS – TEISĖS AKTŲ NUORODŲ SKELBIMO TVARKA

Nuo 2013 m. liepos 1 d. pakeista teisės aktų nuorodų skelbimo tvarka.

Pereinamuoju laikotarpiu naujoji tvarka bus taikoma kartu su senąja.

---