# Eiropas Savienības L 273/2013

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2013.273.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 273 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 56. sējums2013. gada 15. oktobris |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2013.273.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 273

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

56. sējums2013. gada 15. oktobris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 982/2013 (2013. gada 11. oktobris), ar ko nosaka aizliegumu Francijas karoga kuģiem zvejot siļķes ES un starptautiskajos ūdeņos Vb, VIb, un VIaN zonā | 1 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 983/2013 (2013. gada 11. oktobris), ar ko nosaka aizliegumu Francijas karoga kuģiem zvejot brosmes ES un starptautiskajos ūdeņos I, II un XIV zonā | 3 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 984/2013 (2013. gada 14. oktobris), ar ko izveido gāzes pārvades sistēmu jaudas sadales mehānismu tīkla kodeksu un papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 715/2009 (
  1
  ) | 5 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 985/2013 (2013. gada 14. oktobris), ar ko groza un labo I pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1334/2008 attiecībā uz konkrētām aromatizējošām vielām (
  1
  ) | 18 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 986/2013 (2013. gada 14. oktobris), ar kuru attiecībā uz ELGF 2014. grāmatvedības gadu nosaka procentu likmes, kas jāpiemēro, aprēķinot finansēšanas izmaksas intervences pasākumiem, kuros ietilpst krājumu iepirkšana, uzglabāšana un realizācija | 25 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 987/2013 (2013. gada 14. oktobris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Fenland Celery (AĢIN)) | 27 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 988/2013 (2013. gada 14. oktobris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 29 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2013/500/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2013. gada 7. oktobris), ar ko nosaka nostāju, kura Eiropas Savienībai jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas Vispārējā padomē par lūgumu piešķirt PTO atbrīvojumu attiecībā uz papildu autonomajām tirdzniecības preferencēm, ko Savienība piešķir Moldovas Republikai | 31 |
| | | 2013/501/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2013. gada 4. oktobris), ar ko noraida saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/8/EK Nīderlandes paziņoto atteikumu piešķirt difenakumu saturoša biocīdā produkta atļauju
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 6409) | 35 |
| | | 2013/502/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2013. gada 11. oktobris), ar kuru groza Lēmumu 2005/7/EK, ar ko apstiprina metodi cūku liemeņu klasificēšanai Kiprā, attiecībā uz šādu liemeņu alternatīvu noformējumu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 6583) | 37 |
| | | 2013/503/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2013. gada 11. oktobris), ar ko Savienības daļas atzīst par brīvām no bišu varroatozes un noteic papildu garantijas, kuras nepieciešamas attiecībā uz tirdzniecību un importēšanu Savienībā, lai aizsargātu šo daļu statusu brīva no varroatozes
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 6599)

   (
  1
  ) | 38 |
| | | PROCESUĀLIE NOTEIKUMI |
| | | 2013/504/ES |
| | * | Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja Lēmums (2012. gada 17. decembris) par reglamenta pieņemšanu | 41 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 982/2013 (2013. gada 11. oktobris), ar ko nosaka aizliegumu Francijas karoga kuģiem zvejot siļķes ES un starptautiskajos ūdeņos Vb, VIb, un VIaN zonā

1

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 983/2013 (2013. gada 11. oktobris), ar ko nosaka aizliegumu Francijas karoga kuģiem zvejot brosmes ES un starptautiskajos ūdeņos I, II un XIV zonā

3

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 984/2013 (2013. gada 14. oktobris), ar ko izveido gāzes pārvades sistēmu jaudas sadales mehānismu tīkla kodeksu un papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 715/2009 (
  1
  )

1

5

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 985/2013 (2013. gada 14. oktobris), ar ko groza un labo I pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1334/2008 attiecībā uz konkrētām aromatizējošām vielām (
  1
  )

1

18

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 986/2013 (2013. gada 14. oktobris), ar kuru attiecībā uz ELGF 2014. grāmatvedības gadu nosaka procentu likmes, kas jāpiemēro, aprēķinot finansēšanas izmaksas intervences pasākumiem, kuros ietilpst krājumu iepirkšana, uzglabāšana un realizācija

25

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 987/2013 (2013. gada 14. oktobris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Fenland Celery (AĢIN))

Fenland Celery

27

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 988/2013 (2013. gada 14. oktobris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

29

LĒMUMI

2013/500/ES

*

Padomes Lēmums (2013. gada 7. oktobris), ar ko nosaka nostāju, kura Eiropas Savienībai jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas Vispārējā padomē par lūgumu piešķirt PTO atbrīvojumu attiecībā uz papildu autonomajām tirdzniecības preferencēm, ko Savienība piešķir Moldovas Republikai

31

2013/501/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2013. gada 4. oktobris), ar ko noraida saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/8/EK Nīderlandes paziņoto atteikumu piešķirt difenakumu saturoša biocīdā produkta atļauju
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 6409)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 6409)

35

2013/502/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2013. gada 11. oktobris), ar kuru groza Lēmumu 2005/7/EK, ar ko apstiprina metodi cūku liemeņu klasificēšanai Kiprā, attiecībā uz šādu liemeņu alternatīvu noformējumu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 6583)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 6583)

37

2013/503/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2013. gada 11. oktobris), ar ko Savienības daļas atzīst par brīvām no bišu varroatozes un noteic papildu garantijas, kuras nepieciešamas attiecībā uz tirdzniecību un importēšanu Savienībā, lai aizsargātu šo daļu statusu brīva no varroatozes
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 6599)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 6599)

1

38

PROCESUĀLIE NOTEIKUMI

2013/504/ES

*

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja Lēmums (2012. gada 17. decembris) par reglamenta pieņemšanu

41

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 15.10.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 273/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 273/1

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 982/2013

(2013. gada 11. oktobris),

ar ko nosaka aizliegumu Francijas karoga kuģiem zvejot siļķes ES un starptautiskajos ūdeņos Vb, VIb, un VIaN zonā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2013. gada 21. janvāra Regulā (ES) Nr. 40/2013, ar ko 2013. gadam nosaka ES ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un ES kuģu zvejas iespējas konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, no konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras ir starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets (2), ir noteiktas kvotas 2013. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2013. gada 21. janvāra Regulā (ES) Nr. 40/2013, ar ko 2013. gadam nosaka ES ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un ES kuģu zvejas iespējas konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, no konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras ir starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets (2), ir noteiktas kvotas 2013. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2013. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2013. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2013. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Ar šīs regulas pielikumā norādīto krājumu saistītas zvejas darbības, kuras veic pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegtas no minētajā pielikumā noteiktās dienas. Konkrēti, pēc minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 11. oktobrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektore

Lowri EVANS

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  OV L 23, 25.1.2013., 54. lpp.

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 54/TQ40 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Francija |
| Krājums | HER/5B6ANB |
| Suga | Siļķe (Clupea harengus) |
| Zona | ES un starptautiskie ūdeņi Vb, VIb un VIaN zonā |
| Datums | 23.9.2013. |

Nr.

54/TQ40

Dalībvalsts

Francija

Krājums

HER/5B6ANB

Suga

Siļķe (Clupea harengus)

Zona

ES un starptautiskie ūdeņi Vb, VIb un VIaN zonā

Datums

23.9.2013.

---

| 15.10.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 273/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 273/3

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 983/2013

(2013. gada 11. oktobris),

ar ko nosaka aizliegumu Francijas karoga kuģiem zvejot brosmes ES un starptautiskajos ūdeņos I, II un XIV zonā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2013. gada 21. janvāra Regulā (ES) Nr. 40/2013, ar ko 2013. gadam nosaka ES ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un ES kuģu zvejas iespējas konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, no konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras ir starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets (2), ir noteiktas kvotas 2013. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2013. gada 21. janvāra Regulā (ES) Nr. 40/2013, ar ko 2013. gadam nosaka ES ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un ES kuģu zvejas iespējas konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, no konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras ir starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets (2), ir noteiktas kvotas 2013. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2013. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2013. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2013. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Ar šīs regulas pielikumā norādīto krājumu saistītas zvejas darbības, kuras veic pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegtas no minētajā pielikumā noteiktās dienas. Konkrēti, pēc minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 11. oktobrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektore

Lowri EVANS

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  OV L 23, 25.1.2013., 54. lpp.

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 55/TQ40 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Francija |
| Krājums | USK/1214EI |
| Suga | Brosme (Brosme brosme) |
| Zona | ES un starptautiskie ūdeņi I, II un XIV zonā |
| Datums | 23.9.2013. |

Nr.

55/TQ40

Dalībvalsts

Francija

Krājums

USK/1214EI

Suga

Brosme (Brosme brosme)

Zona

ES un starptautiskie ūdeņi I, II un XIV zonā

Datums

23.9.2013.

---

| 15.10.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 273/5 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 273/5

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 984/2013

(2013. gada 14. oktobris),

ar ko izveido gāzes pārvades sistēmu jaudas sadales mehānismu tīkla kodeksu un papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 715/2009

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Regulu (EK) Nr. 715/2009 par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi dabasgāzes pārvades tīkliem un par Regulas (EK) Nr. 1775/2005 atcelšanu (1), un jo īpaši tās 6. panta 11. punktu,

tā kā:

| (1) | Regula (EK) Nr. 715/2009 paredz nediskriminējošus noteikumus par dabasgāzes pārvades tīklu piekļuves nosacījumiem, lai nodrošinātu gāzes iekšējā tirgus pareizu darbību. |
| --- | --- |

(1)

Regula (EK) Nr. 715/2009 paredz nediskriminējošus noteikumus par dabasgāzes pārvades tīklu piekļuves nosacījumiem, lai nodrošinātu gāzes iekšējā tirgus pareizu darbību.

| (2) | Gāzes pārvades sistēmu dublēšanās vairumā gadījumu nav ne ekonomiska, ne efektīva. Tāpēc, lai dabasgāzes tirgos valdītu konkurence, visiem tīkla lietotājiem vajadzīga pārredzama un nediskriminējoša piekļuve gāzes infrastruktūrai. Tomēr lielā Savienības teritorijas daļā piekļuve pārvades jaudai aizvien nav vienlīdzīga un pārredzama, tāpēc tiek kavēta efektīva konkurence vairumtirgū. Turklāt tas, ka valsts līmeņa noteikumi dalībvalstīs atšķiras, traucē izveidot labi funkcionējošu iekšējo gāzes tirgu. |
| --- | --- |

(2)

Gāzes pārvades sistēmu dublēšanās vairumā gadījumu nav ne ekonomiska, ne efektīva. Tāpēc, lai dabasgāzes tirgos valdītu konkurence, visiem tīkla lietotājiem vajadzīga pārredzama un nediskriminējoša piekļuve gāzes infrastruktūrai. Tomēr lielā Savienības teritorijas daļā piekļuve pārvades jaudai aizvien nav vienlīdzīga un pārredzama, tāpēc tiek kavēta efektīva konkurence vairumtirgū. Turklāt tas, ka valsts līmeņa noteikumi dalībvalstīs atšķiras, traucē izveidot labi funkcionējošu iekšējo gāzes tirgu.

| (3) | Savienības augstspiediena gāzes cauruļvadu neefektīva izmantošana un ierobežotā piekļuve tiem pasliktina situāciju tirgū. Savienības augstspiediena gāzes tīklos jāievieš pārredzamāka, efektīvāka un nediskriminējoša trūkstošo pārvades jaudu sadales sistēma, lai ļautu tālāk attīstīties pārrobežu konkurencei un tirgus integrācijai. Ieinteresētās struktūras ir paudušas atbalstu šādu noteikumu izstrādei. |
| --- | --- |

(3)

Savienības augstspiediena gāzes cauruļvadu neefektīva izmantošana un ierobežotā piekļuve tiem pasliktina situāciju tirgū. Savienības augstspiediena gāzes tīklos jāievieš pārredzamāka, efektīvāka un nediskriminējoša trūkstošo pārvades jaudu sadales sistēma, lai ļautu tālāk attīstīties pārrobežu konkurencei un tirgus integrācijai. Ieinteresētās struktūras ir paudušas atbalstu šādu noteikumu izstrādei.

| (4) | Lai rastos efektīva konkurence starp piegādātājiem Savienībā un ārpus tās, vajadzīga iespēja elastīgi izmantot esošās pārvades sistēmas, lai transportētu gāzi atbilstoši cenu signāliem. Gāze brīvi plūdīs visā Savienībā tikai tad, ja būs labi funkcionējošs savstarpēji savienotu pārvades sistēmu tīkls ar visiem vienlīdzīgiem piekļuves nosacījumiem. Tas savukārt piesaistīs vairāk piegādātāju, palielinās gāzes mezglu likviditāti un palīdzēs ieviest efektīvākus cenu veidošanās mehānismus un attiecīgi taisnīgas gāzes cenas, kuru pamatā ir pieprasījuma un piedāvājuma princips. |
| --- | --- |

(4)

Lai rastos efektīva konkurence starp piegādātājiem Savienībā un ārpus tās, vajadzīga iespēja elastīgi izmantot esošās pārvades sistēmas, lai transportētu gāzi atbilstoši cenu signāliem. Gāze brīvi plūdīs visā Savienībā tikai tad, ja būs labi funkcionējošs savstarpēji savienotu pārvades sistēmu tīkls ar visiem vienlīdzīgiem piekļuves nosacījumiem. Tas savukārt piesaistīs vairāk piegādātāju, palielinās gāzes mezglu likviditāti un palīdzēs ieviest efektīvākus cenu veidošanās mehānismus un attiecīgi taisnīgas gāzes cenas, kuru pamatā ir pieprasījuma un piedāvājuma princips.

| (5) | Šīs regulas, ar ko izveido gāzes pārvades sistēmu jaudas sadales mehānismu tīkla kodeksu, mērķis ir izveidot vajadzīgo harmonizācijas līmeni Eiropā. Turklāt šīs regulas īstenošanas efektivitāte ir atkarīga no tarifu sistēmu ieviešanas, kas atbilst šajā regulā ierosinātajiem jaudas sadales mehānismiem, lai īstenošanu nekavētu negatīva ietekme uz pārvades sistēmu operatoru ieņēmumiem un naudas plūsmu. |
| --- | --- |

(5)

Šīs regulas, ar ko izveido gāzes pārvades sistēmu jaudas sadales mehānismu tīkla kodeksu, mērķis ir izveidot vajadzīgo harmonizācijas līmeni Eiropā. Turklāt šīs regulas īstenošanas efektivitāte ir atkarīga no tarifu sistēmu ieviešanas, kas atbilst šajā regulā ierosinātajiem jaudas sadales mehānismiem, lai īstenošanu nekavētu negatīva ietekme uz pārvades sistēmu operatoru ieņēmumiem un naudas plūsmu.

| (6) | Regula ir pieņemta, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 715/2009, papildina to un veido tās neatņemamu daļu. Atsauces uz Regulu (EK) Nr. 715/2009 citos tiesību aktos saprot kā atsauces arī uz šo regulu. Šo regulu dalībvalstīs izvietotām dabasgāzes pārvades sistēmām nepiemēro to atkāpju laikā, kas piešķirtas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/73/EK (2) 49. pantu. Šo regulu tām neatbrīvotajām jaudām svarīgās jaunās infrastruktūrās, attiecībā uz kurām ir noteikts izņēmums no Direktīvas 2009/73/EK 32. panta vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/55/EK (3) 18. panta, nepiemēro tiktāl, cik šīs regulas piemērošana neapdraud šādu izņēmumu, un ņemot vērā starpsavienotāja īpatnības, kad notiek grupēšana. |
| --- | --- |

(6)

Regula ir pieņemta, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 715/2009, papildina to un veido tās neatņemamu daļu. Atsauces uz Regulu (EK) Nr. 715/2009 citos tiesību aktos saprot kā atsauces arī uz šo regulu. Šo regulu dalībvalstīs izvietotām dabasgāzes pārvades sistēmām nepiemēro to atkāpju laikā, kas piešķirtas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/73/EK (2) 49. pantu. Šo regulu tām neatbrīvotajām jaudām svarīgās jaunās infrastruktūrās, attiecībā uz kurām ir noteikts izņēmums no Direktīvas 2009/73/EK 32. panta vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/55/EK (3) 18. panta, nepiemēro tiktāl, cik šīs regulas piemērošana neapdraud šādu izņēmumu, un ņemot vērā starpsavienotāja īpatnības, kad notiek grupēšana.

| (7) | Šī regula ir izstrādāta saskaņā ar procedūru, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 715/2009 6. pantā. Tā harmonizē Regulas (EK) Nr. 715/2009 16. pantā paredzētos noteikumus un papildina jaudas sadales mehānismu principus un pārslodzes vadības procedūras, kas attiecas uz pārvades sistēmu operatoriem un ir noteiktas Regulas (EK) Nr. 715/2009 I pielikuma 2.1. punktā. |
| --- | --- |

(7)

Šī regula ir izstrādāta saskaņā ar procedūru, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 715/2009 6. pantā. Tā harmonizē Regulas (EK) Nr. 715/2009 16. pantā paredzētos noteikumus un papildina jaudas sadales mehānismu principus un pārslodzes vadības procedūras, kas attiecas uz pārvades sistēmu operatoriem un ir noteiktas Regulas (EK) Nr. 715/2009 I pielikuma 2.1. punktā.

| (8) | Šī regula neskar ES un valsts konkurences noteikumu piemērošanu, jo īpaši noteikumu par ierobežojošu vienošanos aizliegumu (Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. pants) un dominējoša stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu (Līguma par Eiropas Savienības darbību 102. pants). Ieviestie jaudas sadales mehānismi būtu jāizstrādā tā, lai novērstu lejupējo piegādes tirgus noslēgtību. |
| --- | --- |

(8)

Šī regula neskar ES un valsts konkurences noteikumu piemērošanu, jo īpaši noteikumu par ierobežojošu vienošanos aizliegumu (Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. pants) un dominējoša stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu (Līguma par Eiropas Savienības darbību 102. pants). Ieviestie jaudas sadales mehānismi būtu jāizstrādā tā, lai novērstu lejupējo piegādes tirgus noslēgtību.

| (9) | Šī regula neskar pārvades sistēmas operatora sabiedriskā pakalpojuma saistības atbilstīgi Direktīvas 2009/73/EK 3. pantā noteiktajam. |
| --- | --- |

(9)

Šī regula neskar pārvades sistēmas operatora sabiedriskā pakalpojuma saistības atbilstīgi Direktīvas 2009/73/EK 3. pantā noteiktajam.

| (10) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota atbilstīgi Direktīvas 2009/73/EK 51. pantam. |
| --- | --- |

(10)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota atbilstīgi Direktīvas 2009/73/EK 51. pantam.

| (11) | Valstu regulatīvajām iestādēm un pārvades sistēmu operatoriem vajadzētu ievērot paraugpraksi un centienus harmonizēt šīs regulas īstenošanas procesu. Rīkojoties saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 713/2009 (4) 7. pantu, Aģentūrai un valstu regulatīvajām iestādēm būtu jānodrošina, ka jaudas sadales mehānismi attiecīgajos starpsavienojumu punktos visā Savienībā tiek īstenoti visefektīvākajā veidā, |
| --- | --- |

(11)

Valstu regulatīvajām iestādēm un pārvades sistēmu operatoriem vajadzētu ievērot paraugpraksi un centienus harmonizēt šīs regulas īstenošanas procesu. Rīkojoties saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 713/2009 (4) 7. pantu, Aģentūrai un valstu regulatīvajām iestādēm būtu jānodrošina, ka jaudas sadales mehānismi attiecīgajos starpsavienojumu punktos visā Savienībā tiek īstenoti visefektīvākajā veidā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I   NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu tiek izveidots tīkla kodekss, kas nosaka standartizētus jaudas sadales mehānismus gāzes pārvades sistēmās. Standartizēts jaudas sadales mehānisms ietver izsoles procedūru būtiskajiem starpsavienojuma punktiem Savienībā un piedāvājamos un piešķiramos standarta pārrobežu jaudas produktus. Šī regula nosaka, kā sadarbojas blakusesošu pārvades sistēmu operatori, lai sekmētu jaudas pārdošanu, ņemot vērā vispārējos komercnoteikumus, kā arī ar jaudas sadales mehānismiem saistītos tehniskos noteikumus.

2. pants

Darbības joma

1.   Šī regula attiecas uz starpsavienojumu punktiem. Tā var attiekties arī uz ieejas punktiem no trešām valstīm un izejas punktiem uz trešām valstīm, par ko lēmumu pieņem attiecīgā valsts regulatīvā iestāde. Šī regula neattiecas uz izejas punktiem uz galapatērētājiem un sadales tīkliem, ieejas punktiem no sašķidrinātās dabasgāzes (SDG) termināļiem un ražotnēm, un ieejas-izejas punktiem uz glabāšanas objektiem vai no tiem.

2.   Šī regula attiecas uz visu tehnisko un atslēdzamo jaudu starpsavienojumu punktos, kā arī uz papildu jaudu Regulas (EK) Nr. 715/2009 I pielikuma 2.2.1. punkta nozīmē. Šī regula neattiecas uz starpsavienojuma punktiem starp dalībvalstīm, ja vienai no šādām dalībvalstīm ir piešķirta atkāpe, pamatojoties uz Direktīvas 2009/73/EK 49. pantu.

3.   Regulas 8. panta 1. līdz 7. punkts, 11. līdz 18. pants, 19. panta 2. punkts un 21. līdz 27. pants neattiecas uz jaunu tehnisko jaudu, kas piešķirama, izmantojot atklātas sadales procedūras jaunai tehniskajai jaudai, piemēram, “open season” procedūras, izņemot jaudu, kas paliek nepārdota pēc tam, kad sākotnēji piedāvāta ar šādām procedūrām.

4.   Ja tiek izmantotas netiešās piešķiršanas metodes, valstu regulatīvās iestādes drīkst pieņemt lēmumu nepiemērot 8. līdz 27. pantu.

5.   Lai nepieļautu lejupējo piegādes tirgu noslēgtību, kompetentās valsts iestādes pēc apspriešanās ar tīkla lietotājiem var pieņemt lēmumu par proporcionāliem pasākumiem, lai ierobežotu jebkura atsevišķa tīkla lietotāja sākotnējo solīšanu par jaudu starpsavienojumu punktos dalībvalstī.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro definīcijas, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 715/2009 2. pantā un Direktīvas 2009/73/EK 2. pantā. Turklāt piemēro šādas definīcijas:

| 1) | " “pulksteņa” izsole ar augšupejošu soli" ir izsole, kurā tīkla lietotājs norāda pieprasītos daudzumus konkrētiem cenas soļiem, ko paziņo secīgi; |
| --- | --- |

1)

" “pulksteņa” izsole ar augšupejošu soli" ir izsole, kurā tīkla lietotājs norāda pieprasītos daudzumus konkrētiem cenas soļiem, ko paziņo secīgi;

| 2) | “izsoles kalendārs” ir tabula ar informāciju par konkrētām izsolēm, ko ENTSOG publicē katra kalendārā gada janvārī par izsolēm, kas notiek periodā no marta līdz nākamā kalendārā gada februārim; tabulā norāda attiecīgo izsoļu laika plānojumu, tostarp sākuma datumus un standarta jaudas produktus, uz kuriem tie attiecas; |
| --- | --- |

2)

“izsoles kalendārs” ir tabula ar informāciju par konkrētām izsolēm, ko ENTSOG publicē katra kalendārā gada janvārī par izsolēm, kas notiek periodā no marta līdz nākamā kalendārā gada februārim; tabulā norāda attiecīgo izsoļu laika plānojumu, tostarp sākuma datumus un standarta jaudas produktus, uz kuriem tie attiecas;

| 3) | “solīšanas kārta” ir laikposms, kurā tīkla lietotāji var iesniegt, grozīt un atsaukt solījumus; |
| --- | --- |

3)

“solīšanas kārta” ir laikposms, kurā tīkla lietotāji var iesniegt, grozīt un atsaukt solījumus;

| 4) | “grupētā jauda” ir standarta jaudas produkts, ko piedāvā ar konstantu jaudu un kas sastāv no attiecīgas ieejas un izejas jaudas katra starpsavienojuma punkta abās pusēs; |
| --- | --- |

4)

“grupētā jauda” ir standarta jaudas produkts, ko piedāvā ar konstantu jaudu un kas sastāv no attiecīgas ieejas un izejas jaudas katra starpsavienojuma punkta abās pusēs;

| 5) | “konkurējošas jaudas” ir jaudas, attiecībā uz kurām vienā no attiecīgajām izsolēm pieejamo jaudu nevar piešķirt, pilnīgi vai daļēji nesamazinot citā attiecīgajā izsolē pieejamo jaudu; |
| --- | --- |

5)

“konkurējošas jaudas” ir jaudas, attiecībā uz kurām vienā no attiecīgajām izsolēm pieejamo jaudu nevar piešķirt, pilnīgi vai daļēji nesamazinot citā attiecīgajā izsolē pieejamo jaudu;

| 6) | “pirmā nepietiekamā solīšana” ir situācija, kad visu tīkla lietotāju apkopotais pieprasījums ir mazāks par otrās solīšanas kārtas vai nākamās solīšanas kārtas beigās piedāvāto jaudu; |
| --- | --- |

6)

“pirmā nepietiekamā solīšana” ir situācija, kad visu tīkla lietotāju apkopotais pieprasījums ir mazāks par otrās solīšanas kārtas vai nākamās solīšanas kārtas beigās piedāvāto jaudu;

| 7) | “gāzes diena” ir laikposms no 5.00 līdz 5.00 UTC nākamajā dienā ziemas laika periodā un no 4.00 līdz 4.00 UTC nākamajā dienā periodā, kad izmanto vasaras laiku; |
| --- | --- |

7)

“gāzes diena” ir laikposms no 5.00 līdz 5.00 UTC nākamajā dienā ziemas laika periodā un no 4.00 līdz 4.00 UTC nākamajā dienā periodā, kad izmanto vasaras laiku;

| 8) | “netiešā piešķiršanas metode” ir sadales metode, kad, iespējams izsoles veidā, vienlaikus tiek piešķirta gan pārvades jauda, gan atbilstošs gāzes daudzums; |
| --- | --- |

8)

“netiešā piešķiršanas metode” ir sadales metode, kad, iespējams izsoles veidā, vienlaikus tiek piešķirta gan pārvades jauda, gan atbilstošs gāzes daudzums;

| 9) | “starpsavienojuma vienošanās” ir vienošanās, kas noslēgta starp blakusesošu pārvades sistēmu operatoriem, kuru sistēmas ir savienotas konkrētā starpsavienojuma punktā, ar konkrētiem noteikumiem, nosacījumiem un darbības procedūrām attiecībā uz gāzes piegādi un/vai atsaukšanu no starpsavienojuma punkta, lai sekmētu savstarpēji savienotu pārvades tīklu efektīvu sadarbspēju; |
| --- | --- |

9)

“starpsavienojuma vienošanās” ir vienošanās, kas noslēgta starp blakusesošu pārvades sistēmu operatoriem, kuru sistēmas ir savienotas konkrētā starpsavienojuma punktā, ar konkrētiem noteikumiem, nosacījumiem un darbības procedūrām attiecībā uz gāzes piegādi un/vai atsaukšanu no starpsavienojuma punkta, lai sekmētu savstarpēji savienotu pārvades tīklu efektīvu sadarbspēju;

| 10) | “starpsavienojuma punkts” ir fizisks vai virtuāls punkts, kas savieno blakusesošas ieejas-izejas sistēmas vai savieno ieejas-izejas sistēmu ar starpsavienotāju, ciktāl uz šiem punktiem attiecas tīkla lietotāju rezervēšanas procedūras; |
| --- | --- |

10)

“starpsavienojuma punkts” ir fizisks vai virtuāls punkts, kas savieno blakusesošas ieejas-izejas sistēmas vai savieno ieejas-izejas sistēmu ar starpsavienotāju, ciktāl uz šiem punktiem attiecas tīkla lietotāju rezervēšanas procedūras;

| 11) | “lielais cenas solis” ir fiksēta vai mainīga summa, ko nosaka starpsavienojuma punktam un standarta jaudas produktam; |
| --- | --- |

11)

“lielais cenas solis” ir fiksēta vai mainīga summa, ko nosaka starpsavienojuma punktam un standarta jaudas produktam;

| 12) | “virsnominācija” ir tīkla lietotāju, kas atbilst nomināciju iesniegšanas minimālajām prasībām, tiesības pieprasīt atslēdzamu jaudu jebkurā laikā dienas ietvaros, iesniedzot nomināciju, kas palielina šo lietotāju nomināciju kopsummu līdz līmenim, kas ir augstāks par jaudu, par kuru tiem noslēgts līgums; |
| --- | --- |

12)

“virsnominācija” ir tīkla lietotāju, kas atbilst nomināciju iesniegšanas minimālajām prasībām, tiesības pieprasīt atslēdzamu jaudu jebkurā laikā dienas ietvaros, iesniedzot nomināciju, kas palielina šo lietotāju nomināciju kopsummu līdz līmenim, kas ir augstāks par jaudu, par kuru tiem noslēgts līgums;

| 13) | “rezerves cena” ir pieļaujamā minimālā cena izsolē; |
| --- | --- |

13)

“rezerves cena” ir pieļaujamā minimālā cena izsolē;

| 14) | “mazais cenas solis” ir fiksēta vai mainīga summa, ko nosaka starpsavienojuma punktam un standarta jaudas produktam, un kas ir mazāks par lielo cenas soli; |
| --- | --- |

14)

“mazais cenas solis” ir fiksēta vai mainīga summa, ko nosaka starpsavienojuma punktam un standarta jaudas produktam, un kas ir mazāks par lielo cenas soli;

| 15) | “standarta jaudas produkts” ir noteikta transportēšanas jauda konkrētā laikposmā un konkrētā starpsavienojuma punktā; |
| --- | --- |

15)

“standarta jaudas produkts” ir noteikta transportēšanas jauda konkrētā laikposmā un konkrētā starpsavienojuma punktā;

| 16) | “vienotas cenas izsole” ir izsole, kurā tīkla lietotājs vienā solīšanas kārtā sola cenu un daudzumu un visi tīkla lietotāji, kas sekmīgi iegūst jaudu, maksā zemākā sekmīgā solījuma cenu; |
| --- | --- |

16)

“vienotas cenas izsole” ir izsole, kurā tīkla lietotājs vienā solīšanas kārtā sola cenu un daudzumu un visi tīkla lietotāji, kas sekmīgi iegūst jaudu, maksā zemākā sekmīgā solījuma cenu;

| 17) | “virtuāls starpsavienojuma punkts” ir divi vai vairāki starpsavienojuma punkti, kas savieno tās pašas divas blakusesošas ieejas-izejas sistēmas un ir savstarpēji integrēti nolūkā nodrošināt vienotas jaudas pakalpojumu; |
| --- | --- |

17)

“virtuāls starpsavienojuma punkts” ir divi vai vairāki starpsavienojuma punkti, kas savieno tās pašas divas blakusesošas ieejas-izejas sistēmas un ir savstarpēji integrēti nolūkā nodrošināt vienotas jaudas pakalpojumu;

| 18) | “tekošās dienas jauda” ir jauda, ko piedāvā un piešķir pēc nākamās dienas jaudas izsoļu slēgšanas attiecībā uz šo dienu. |
| --- | --- |

18)

“tekošās dienas jauda” ir jauda, ko piedāvā un piešķir pēc nākamās dienas jaudas izsoļu slēgšanas attiecībā uz šo dienu.

II   NODAĻA

SADARBĪBAS PRINCIPI

4. pants

Koordinācija uzturēšanas jomā

Ja cauruļvada vai pārvades tīkla daļas uzturēšanas darbi ietekmē pārvades jaudu, ko var piedāvāt starpsavienojumu punktos, pārvades sistēmas(-u) operators(-i) pilnībā sadarbojas ar blakusesošo pārvades sistēmas(-u) operatoru(-iem) saistībā ar attiecīgajiem uzturēšanas plāniem, lai pēc iespējas samazinātu ietekmi uz potenciālajām gāzes plūsmām un jaudu starpsavienojuma punktā.

5. pants

Saziņas standartizācija

1.   Pārvades sistēmu operatori koordinē standarta saziņas procedūru, koordinētu informācijas sistēmu un savietojamas elektroniskas tiešsaistes saziņas ieviešanu, piemēram, kopīgus datu apmaiņas formātus un protokolus, kā arī vienojas par principiem, kā šādus datu apstrādā.

2.   Standarta saziņas procedūras jo īpaši ietver tādas, kas attiecas uz tīkla lietotāju piekļuvi pārvades sistēmu operatoru izsoles sistēmai vai atbilstīgai rezervācijas platformai un sniegtās izsoles informācijas pārskatam. Savstarpēji sniedzamo datu termiņiem un saturam jāatbilst III nodaļā paredzētajiem noteikumiem.

3.   Pārvades sistēmu operatoru pieņemtajās standarta saziņas procedūrās jāietver īstenošanas plāns un piemērošanas ilgums, kam jāatbilst rezervācijas platformas(-u) izstrādei, kā noteikts 27. pantā. Pārvades sistēmu operatori nodrošina sensitīvas komercinformācijas konfidencialitāti.

6. pants

Jaudas aprēķināšana un maksimalizācija

1.   Tīkla lietotājiem dara pieejamu maksimālo tehnisko jaudu, ņemot vērā sistēmas integritāti, drošību un efektīvu tīkla darbību.

| a) | Lai pēc iespējas palielinātu grupētās jaudas piedāvājumu, optimizējot tehnisko jaudu, pārvades sistēmu operatori veic šādus pasākumus starpsavienojumu punktos, piešķirot prioritāti tiem starpsavienojumu punktiem, kuros saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 715/2009 I pielikuma 2.2.3. punkta 1. apakšpunktu ir līgumpārslodze: 2015. gada 4. februārī pārvades sistēmu operatori izveido un piemēro kopīgu metodi, kurā paredz konkrētas darbības, kas attiecīgajiem pārvades sistēmu operatoriem jāveic, lai panāktu vajadzīgo optimizāciju.






  1) | Kopīgajā metodē ietver sīku tehnisko jaudu analīzi, tostarp visas tās novirzes abās starpsavienojuma punkta pusēs, kā arī konkrētas darbības un precīzu laika grafiku – tostarp iespējamās sekas un regulatīvos apstiprinājumus, kas vajadzīgi, lai atgūtu izmaksas un pielāgotu regulatīvo režīmu –, lai pēc iespējas palielinātu grupētās jaudas piedāvājumu. Šīs konkrētās darbības nedrīkst negatīvi ietekmēt jaudas piedāvājumu citos attiecīgo sistēmu būtiskajos punktos un tajos sadales tīklu punktos, kas saistīti ar piegādes drošību tiešajiem patērētājiem, piemēram, savienojumos ar glabātavām un sašķidrinātās dabasgāzes termināļiem, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 994/2010 (5) definētajiem aizsargātajiem patērētājiem. Šajā sīkajā analīzē ņem vērā pieņēmumus, kas izdarīti Savienības mēroga desmit gadu tīkla attīstības plānos atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 715/2009 8. pantam, valsts investīciju plānus, valsts tiesību aktu attiecīgos noteikumus un attiecīgas līgumsaistības. |
| --- | --- | --- |

a)

Lai pēc iespējas palielinātu grupētās jaudas piedāvājumu, optimizējot tehnisko jaudu, pārvades sistēmu operatori veic šādus pasākumus starpsavienojumu punktos, piešķirot prioritāti tiem starpsavienojumu punktiem, kuros saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 715/2009 I pielikuma 2.2.3. punkta 1. apakšpunktu ir līgumpārslodze: 2015. gada 4. februārī pārvades sistēmu operatori izveido un piemēro kopīgu metodi, kurā paredz konkrētas darbības, kas attiecīgajiem pārvades sistēmu operatoriem jāveic, lai panāktu vajadzīgo optimizāciju.

1)

Kopīgajā metodē ietver sīku tehnisko jaudu analīzi, tostarp visas tās novirzes abās starpsavienojuma punkta pusēs, kā arī konkrētas darbības un precīzu laika grafiku – tostarp iespējamās sekas un regulatīvos apstiprinājumus, kas vajadzīgi, lai atgūtu izmaksas un pielāgotu regulatīvo režīmu –, lai pēc iespējas palielinātu grupētās jaudas piedāvājumu. Šīs konkrētās darbības nedrīkst negatīvi ietekmēt jaudas piedāvājumu citos attiecīgo sistēmu būtiskajos punktos un tajos sadales tīklu punktos, kas saistīti ar piegādes drošību tiešajiem patērētājiem, piemēram, savienojumos ar glabātavām un sašķidrinātās dabasgāzes termināļiem, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 994/2010 (5) definētajiem aizsargātajiem patērētājiem. Šajā sīkajā analīzē ņem vērā pieņēmumus, kas izdarīti Savienības mēroga desmit gadu tīkla attīstības plānos atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 715/2009 8. pantam, valsts investīciju plānus, valsts tiesību aktu attiecīgos noteikumus un attiecīgas līgumsaistības.

| 2) | Attiecīgie pārvades sistēmu operatori izmanto dinamisku pieeju, pārrēķinot tehnisko jaudu, ja tas nepieciešams saistībā ar dinamisko aprēķinu, ko papildu jaudai piemēro, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 715/2009 I pielikuma 2.2.2. punkta 2. apakšpunktu, kopīgi identificējot attiecīgo pārrēķina biežumu katram starpsavienojuma punktam un ņemot vērā šo punktu īpatnības. |
| --- | --- |

2)

Attiecīgie pārvades sistēmu operatori izmanto dinamisku pieeju, pārrēķinot tehnisko jaudu, ja tas nepieciešams saistībā ar dinamisko aprēķinu, ko papildu jaudai piemēro, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 715/2009 I pielikuma 2.2.2. punkta 2. apakšpunktu, kopīgi identificējot attiecīgo pārrēķina biežumu katram starpsavienojuma punktam un ņemot vērā šo punktu īpatnības.

| 3) | Blakusesošu pārvades sistēmu operatori kopīgajā metodē ietver citus pārvades sistēmu operatorus, kurus īpaši ietekmē starpsavienojuma punkts. |
| --- | --- |

3)

Blakusesošu pārvades sistēmu operatori kopīgajā metodē ietver citus pārvades sistēmu operatorus, kurus īpaši ietekmē starpsavienojuma punkts.

| 4) | Pārrēķinot tehnisko jaudu, pārvades sistēmu operatori ņem vērā informāciju, ko tīkla lietotāji var sniegt par sagaidāmām turpmākām plūsmām. |
| --- | --- |

4)

Pārrēķinot tehnisko jaudu, pārvades sistēmu operatori ņem vērā informāciju, ko tīkla lietotāji var sniegt par sagaidāmām turpmākām plūsmām.

| b) | Pārvades sistēmu operatori kopīgi izvērtē un attiecīgā gadījumā koriģē vismaz šādus parametrus:






  1) | spiediena saistības; |
| --- | --- | --- |

b)

Pārvades sistēmu operatori kopīgi izvērtē un attiecīgā gadījumā koriģē vismaz šādus parametrus:

1)

spiediena saistības;

| 2) | visi atbilstīgie pieprasījuma un piedāvājuma scenāriji, tostarp ziņas par atsauces laikapstākļiem un tīkla konfigurācijām saistībā ar ekstrēmiem scenārijiem; |
| --- | --- |

2)

visi atbilstīgie pieprasījuma un piedāvājuma scenāriji, tostarp ziņas par atsauces laikapstākļiem un tīkla konfigurācijām saistībā ar ekstrēmiem scenārijiem;

| 3) | siltumspēja. |
| --- | --- |

3)

siltumspēja.

2.   Ja tehniskās jaudas optimizācija rada izmaksas pārvades sistēmas operatoriem, jo īpaši izmaksas, kas nevienlīdzīgi ietekmē pārvades sistēmas operatorus abās starpsavienojuma punkta pusēs, pārvades sistēmas operatoriem jāļauj atgūt šādas faktiski radušās izmaksas, izmantojot regulatīvo sistēmu, ko attiecīgās regulatīvās iestādes izveidojušas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 715/2009 13. pantu vai Direktīvas 2009/73/EK 42. pantu. Piemēro Regulas (EK) Nr. 713/2009 8. panta 1. punktu.

3.   Attiecīgos gadījumos valstu regulatīvās iestādes apspriežas ar tīkla lietotājiem par piemēroto aprēķinu metodi un kopīgo pieeju.

4.   Izmaiņas grupētās jaudas lielumā, ko piedāvā starpsavienojumu punktos tā procesa rezultātā, kas paredzēts 1. punktā, ietver Aģentūras ziņojumā, ko publicē saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 715/2009 I pielikuma 2.2.1. punkta 2. apakšpunktu.

7. pants

Informācijas apmaiņa starp blakusesošu pārvades sistēmu operatoriem

1.   Blakusesošu pārvades sistēmu operatori regulāri savstarpēji sniedz informāciju par nominācijām, atkārtotām nominācijām, saskaņošanu un apstiprināšanu būtiskajos starpsavienojumu punktos.

2.   Blakusesošu pārvades sistēmu operatori savstarpēji sniedz informāciju par savu pārvades tīklu uzturēšanu, tādējādi palīdzot lēmumu pieņemšanas procesā par starpsavienojumu punktu tehnisko izmantošanu. Procedūras datu apmaiņai starp pārvades sistēmas operatoriem iekļauj to attiecīgajā starpsavienojuma vienošanās dokumentā.

III   NODAĻA

KONSTANTĀS JAUDAS SADALE

8. pants

Sadales metodika

1.   Lai sadalītu jaudu starpsavienojumu punktos, izmanto izsoles.

2.   Visos starpsavienojumu punktos izmanto tādas pašas uzbūves izsoles. Attiecīgie izsoles procesi visiem attiecīgajiem starpsavienojumu punktiem sākas vienlaicīgi. Katrā izsoles procesā, kas attiecas uz vienu standarta jaudas produktu, jaudu piešķir neatkarīgi no citiem izsoles procesiem, izņemot gadījumus, kad – ja tieši iesaistītie pārvades sistēmu operatori vienojas un attiecīgās valsts regulatīvās iestādes apstiprina –, tiek piešķirta konkurējošā jauda.

3.   Standarta jaudas produktiem piemēro loģisko secīgumu, pēc kura vispirms piedāvā produktus, kas attiecas uz gada jaudu, pēc tam – produktu ar nākamo īsāko jaudas ilgumu izmantošanai tajā pašā periodā. Regulas 11. līdz 15. pantā paredzētajam izsoļu grafikam jāatbilst šim principam.

4.   Grupētai un negrupētai jaudai starpsavienojuma punktā piemēro noteikumus par standarta jaudas produktiem, kas paredzēti 9. pantā, un izsolēm, kas paredzēti 11. līdz 15. pantā.

5.   Konkrētām izsolēm attiecīgo standarta jaudas produktu pieejamību paziņo saskaņā ar 11. līdz 15. pantu un ar izsoles kalendāru.

6.   Daudzumu, kas ir līdzvērtīgs vismaz 20 % tehniskās jaudas katrā starpsavienojuma punktā, atliek malā un piedāvā saskaņā ar 7. punktu, ja pieejamā jauda brīdī, kad šīs regula stājas spēkā, ir vienāda ar atliekamo tehniskās jaudas īpatsvaru vai lielāka par to. Ja pieejamā jauda brīdī, kad šīs regula stājas spēkā, ir mazāka par atliekamo tehniskās jaudas īpatsvaru, malā atliek visu pieejamo jaudu. Šo jaudu piedāvā saskaņā ar 7. punkta b) apakšpunktu, bet pārējo atlikto jaudu piedāvā saskaņā ar 7. punkta a) apakšpunktu.

7.   Atbilstoši 6. punktam malā atlikto jaudu piedāvā, kad ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | daudzumu, kas ir līdzvērtīgs vismaz 10 % tehniskās jaudas katrā starpsavienojuma punktā, piedāvā ne agrāk kā ikgadējā gada jaudas izsolē, kā paredzēts 11. pantā, kas notiek saskaņā ar izsoles kalendāru piektajā gāzes gadā pirms attiecīgā gāzes gada sākuma un |
| --- | --- |

a)

daudzumu, kas ir līdzvērtīgs vismaz 10 % tehniskās jaudas katrā starpsavienojuma punktā, piedāvā ne agrāk kā ikgadējā gada jaudas izsolē, kā paredzēts 11. pantā, kas notiek saskaņā ar izsoles kalendāru piektajā gāzes gadā pirms attiecīgā gāzes gada sākuma un

| b) | daudzumu, kas ir līdzvērtīgs vēl vismaz 10 % tehniskās jaudas katrā starpsavienojuma punktā, piedāvā ne agrāk kā ikgadējā ceturkšņa jaudas izsolē, kā paredzēts 12. pantā, kas notiek saskaņā ar izsoles kalendāru gāzes gadā pirms attiecīgā gāzes gada sākuma. |
| --- | --- |

b)

daudzumu, kas ir līdzvērtīgs vēl vismaz 10 % tehniskās jaudas katrā starpsavienojuma punktā, piedāvā ne agrāk kā ikgadējā ceturkšņa jaudas izsolē, kā paredzēts 12. pantā, kas notiek saskaņā ar izsoles kalendāru gāzes gadā pirms attiecīgā gāzes gada sākuma.

8.   Jaunas jaudas gadījumā daudzumu, kas līdzvērtīgs vismaz 10 % tehniskās jaudas katrā starpsavienojuma punktā, atliek malā un piedāvā ne agrāk kā ikgadējā ceturkšņa jaudas izsolē, kā paredzēts 12. pantā, kas notiek saskaņā ar izsoles kalendāru gāzes gadā pirms attiecīgā gāzes gada sākuma.

9.   Konkrēts jaudas īpatsvars, kas jāatliek malā saistībā ar 6. un 8. punktu, ir atkarīgs no apspriedēm ar ieinteresētajām struktūrām, vienošanās starp pārvades sistēmu operatoriem un valsts regulatīvo iestāžu apstiprinājuma katrā starpsavienojuma punktā. Valsts regulatīvās iestādes jo īpaši apsver iespēju atlikt malā lielāku jaudas īpatsvaru ar īsāku termiņu, lai novērstu lejupējo piegādes tirgu noslēgtību.

9. pants

Standarta jaudas produkti

1.   Pārvades sistēmu operatori gadā, ceturksnī, mēnesī, dienā un dienas ietvaros piedāvā standarta jaudas produktus.

2.   Gada standarta jaudas produkti ir jauda, uz kuru noteiktā apjomā var pieteikties tīkla lietotājs attiecībā uz visām gāzes dienām konkrētā gāzes gadā (sākums 1. oktobrī).

3.   Ceturkšņa standarta jaudas produkti ir jauda, uz kuru noteiktā apjomā var pieteikties tīkla lietotājs attiecībā uz visām gāzes dienām konkrētā ceturksnī (sākums attiecīgi 1. oktobrī, 1. janvārī, 1. aprīlī vai 1. jūlijā).

4.   Mēneša standarta jaudas produkti ir jauda, uz kuru noteiktā apjomā var pieteikties tīkla lietotājs attiecībā uz visām gāzes dienām konkrētā kalendārā mēnesī (sākums katra mēneša pirmajā dienā).

5.   Dienas standarta jaudas produkti ir jauda, uz kuru noteiktā apjomā var pieteikties tīkla lietotājs attiecībā uz vienu gāzes dienu.

6.   Tekošās dienas standarta jaudas produkti ir jauda, uz kuru noteiktā apjomā var pieteikties tīkla lietotājs no sākuma laika konkrētā gāzes dienā līdz beigu laikam tajā pašā gāzes dienā.

10. pants

Izmantotā jaudas vienība

Piedāvāto jaudu izsaka enerģijas vienībās laika vienībā. Izmanto šādas vienības: kWh/h vai kWh/d. kWh/d gadījumā tiek pieņemts vienots plūsmas ātrums gāzes dienā.

11. pants

Ikgadējās gada jaudas izsoles

1.   Gada jaudas izsoles rīko vienu reizi gadā.

2.   Katra gada standarta jaudas produkta jaudu izsola, izmantojot ikgadējo gada jaudas izsoli ar augšupejoša soļa “pulksteņa” izsoles algoritmu saskaņā ar 17. pantu.

3.   Izsoles procesā piedāvā jaudu par periodu, kas nav ilgāks par nākamajiem 15 gadiem.

4.   Ikgadējās gada jaudas izsoles sākas katra gada marta pirmajā pirmdienā, ja vien izsoles kalendārā nav noteikts citādi.

5.   Ikgadējā gada jaudas izsolē tīkla lietotāji var piedalīties vienā vai vairākās vienlaicīgi notiekošās izsolēs saistībā ar katru starpsavienojuma punktu, lai pieteiktos standarta jaudas produktiem.

6.   Jauda, ko piedāvā ikgadējā gada jaudas izsolē, ir

Formula

kur:

| A | ir pārvades sistēmas operatora tehniskā jauda katram standarta jaudas produktam; |
| --- | --- |
| B | attiecībā uz ikgadēju gada jaudas izsoli nākamajiem pieciem gadiem ir tehniskās jaudas (A) daudzums, ko atliek malā saskaņā ar 8. panta 7. punkta b) apakšpunktu; attiecībā uz ikgadējo gada izsoli par jaudu tālāk nekā nākamajiem pieciem gadiem ir tehniskās jaudas (A) daudzums, ko atliek malā saskaņā ar 8. panta 7. punktu; |
| C | ir pirms tam pārdotā tehniskā jauda, koriģēta ar jaudu, ko piedāvā atkārtoti saskaņā ar attiecīgajām pārslodzes vadības procedūrām; |
| D | ir papildus jauda attiecīgajam gadam, ja tāda ir. |

A

ir pārvades sistēmas operatora tehniskā jauda katram standarta jaudas produktam;

B

attiecībā uz ikgadēju gada jaudas izsoli nākamajiem pieciem gadiem ir tehniskās jaudas (A) daudzums, ko atliek malā saskaņā ar 8. panta 7. punkta b) apakšpunktu; attiecībā uz ikgadējo gada izsoli par jaudu tālāk nekā nākamajiem pieciem gadiem ir tehniskās jaudas (A) daudzums, ko atliek malā saskaņā ar 8. panta 7. punktu;

C

ir pirms tam pārdotā tehniskā jauda, koriģēta ar jaudu, ko piedāvā atkārtoti saskaņā ar attiecīgajām pārslodzes vadības procedūrām;

D

ir papildus jauda attiecīgajam gadam, ja tāda ir.

7.   Piedāvājamā jauda var būt grupēta jauda vai negrupēta jauda saskaņā ar 19. pantu. Tas attiecas arī uz visām citām izsolēm, kā noteikts 12. līdz 15. pantā.

8.   Vienu mēnesi pirms izsoles sākuma pārvades sistēmu operatori paziņo tīkla lietotājiem par tehniskās jaudas apjomu, ko piedāvās katram gadam nākamajā ikgadējā gada jaudas izsolē. Turklāt pārvades sistēmas operatori paziņo tīkla lietotājiem, vai var tikt piedāvāta papildu jauda.

9.   Katras izsoles solīšanas kārtas notiek no 8.00 UTC līdz 17.00 UTC (ziemas laika periodā) vai no 7.00 UTC līdz 16.00 UTC (vasaras laika periodā) visās attiecīgajās gāzes dienās. Solīšanas kārtas atklāj un slēdz katrā gāzes dienā, kā noteikts 17. panta 2. punktā.

10.   Izsoles jaudas sadales rezultātus publicē iespējami drīz un ne vēlāk kā nākamajā darba dienā pēc solīšanas kārtas slēgšanas vienlaicīgi konkrētajiem tīkla lietotājiem, kas piedalās attiecīgajā izsolē.

11.   Apkopotu informāciju par izsoles rezultātiem publicē tirgum.

12. pants

Ikgadējās ceturkšņa jaudas izsoles

1.   Ikgadējo ceturkšņa jaudas izsoli rīko vienu reizi gadā.

2.   Katra ceturkšņa standarta jaudas produkta jaudu izsola, izmantojot ikgadējo ceturkšņa jaudas izsoli ar augšupejoša soļa “pulksteņa” izsoles algoritmu saskaņā ar 17. pantu.

3.   Ikgadējā ceturkšņa jaudas izsolē katrā gāzes gadā izsola jaudu katram ceturksnim no nākamā gāzes gada pirmā ceturkšņa (oktobris–decembris) līdz nākamā gāzes gada pēdējam ceturksnim (jūlijs–septembris) ieskaitot.

4.   Ikgadējā ceturkšņa jaudas izsolē tīkla lietotāji var piedalīties vienā līdz četrās vienlaicīgi notiekošās izsolēs saistībā ar katru starpsavienojuma punktu, lai pieteiktos ceturkšņa standarta jaudas produktiem.

5.   Ikgadējās ceturkšņa jaudas izsoles sākas katra gada jūnija pirmajā pirmdienā, ja vien izsoles kalendārā nav noteikts citādi.

6.   Jauda, ko piedāvā ikgadējā ceturkšņa jaudas izsolē, ir

Formula

kur:

| A | ir pārvades sistēmas operatora tehniskā jauda katram standarta jaudas produktam; |
| --- | --- |
| C | ir pirms tam pārdotā tehniskā jauda, koriģēta ar jaudu, ko piedāvā atkārtoti saskaņā ar attiecīgajām pārslodzes vadības procedūrām; |
| D | ir papildus jauda attiecīgajam ceturksnim, ja tāda ir. |

A

ir pārvades sistēmas operatora tehniskā jauda katram standarta jaudas produktam;

C

ir pirms tam pārdotā tehniskā jauda, koriģēta ar jaudu, ko piedāvā atkārtoti saskaņā ar attiecīgajām pārslodzes vadības procedūrām;

D

ir papildus jauda attiecīgajam ceturksnim, ja tāda ir.

7.   Divas nedēļas pirms izsoles sākuma pārvades sistēmu operatori paziņo tīkla lietotājiem par jaudas apjomu, ko piedāvās katram ceturksnim nākamajā ikgadējā ceturkšņa jaudas izsolē. Turklāt pārvades sistēmas operatori paziņo tīkla lietotājiem, vai var tikt piedāvāta papildu jauda.

8.   Katras izsoles solīšanas kārtas notiek no 8.00 UTC līdz 17.00 UTC (ziemas laika periodā) vai no 7.00 UTC līdz 16.00 UTC (vasaras laika periodā) visās attiecīgajās gāzes dienās. Solīšanas kārtas atklāj un slēdz katrā gāzes dienā, kā noteikts 17. panta 2. punktā.

9.   Izsoles jaudas sadales rezultātus publicē iespējami drīz un ne vēlāk kā nākamajā darba dienā pēc solīšanas kārtas slēgšanas vienlaicīgi konkrētajiem tīkla lietotājiem, kas piedalās attiecīgajā izsolē.

10.   Apkopotu informāciju par izsoles rezultātiem publicē tirgum.

13. pants

Kārtējās mēneša jaudas izsoles

1.   Kārtējo mēneša jaudas izsoli rīko vienu reizi mēnesī.

2.   Katra mēneša standarta jaudas produkta jaudu izsola, izmantojot kārtējo mēneša jaudas izsoli ar augšupejoša soļa “pulksteņa” izsoles algoritmu saskaņā ar 17. pantu. Katru mēnesi izsola mēneša standarta jaudas produktu nākamajam kalendārajam mēnesim.

3.   Kārtējās mēneša jaudas izsoles laikā tīkla lietotāji var pieteikties uz vienu mēneša standarta jaudas produktu.

4.   Kārtējās mēneša jaudas izsoles sākas katra mēneša trešajā pirmdienā attiecībā uz nākamā mēneša standarta jaudas produktu, ja vien izsoles kalendārā nav noteikts citādi.

5.   Jauda, ko piedāvā kārtējā mēneša jaudas izsolē, katru mēnesi ir

Formula

kur:

| A | ir pārvades sistēmas operatora tehniskā jauda katram standarta jaudas produktam; |
| --- | --- |
| C | ir pirms tam pārdotā tehniskā jauda, koriģēta ar jaudu, ko piedāvā atkārtoti saskaņā ar attiecīgajām pārslodzes vadības procedūrām; |
| D | ir papildus jauda attiecīgajam mēnesim, ja tāda ir. |

A

ir pārvades sistēmas operatora tehniskā jauda katram standarta jaudas produktam;

C

ir pirms tam pārdotā tehniskā jauda, koriģēta ar jaudu, ko piedāvā atkārtoti saskaņā ar attiecīgajām pārslodzes vadības procedūrām;

D

ir papildus jauda attiecīgajam mēnesim, ja tāda ir.

6.   Vienu nedēļu pirms izsoles sākuma pārvades sistēmu operatori paziņo tīkla lietotājiem par jaudas apjomu, ko piedāvās nākamajā kārtējā mēneša jaudas izsolē. Turklāt pārvades sistēmas operatori paziņo tīkla lietotājiem, vai var tikt piedāvāta papildu jauda.

7.   Katras izsoles solīšanas kārtas notiek no 8.00 UTC līdz 17.00 UTC (ziemas laika periodā) vai no 7.00 UTC līdz 16.00 UTC (vasaras laika periodā) visās attiecīgajās gāzes dienās. Solīšanas kārtas atklāj un slēdz katrā gāzes dienā, kā noteikts 17. panta 2. punktā.

8.   Izsoles jaudas sadales rezultātus publicē iespējami drīz un ne vēlāk kā nākamajā darba dienā pēc solīšanas kārtas slēgšanas vienlaicīgi konkrētajiem tīkla lietotājiem, kas piedalās attiecīgajā izsolē.

9.   Apkopotu informāciju par izsoles rezultātiem publicē tirgum.

14. pants

Kārtējās nākamās dienas jaudas izsoles

1.   Kārtējo nākamās dienas jaudas izsoli rīko vienu reizi dienā.

2.   Katru dienu izsola standarta jaudas produktu par nākamo gāzes dienu, izmantojot kārtējo nākamās dienas jaudas izsoli.

3.   Katra dienas standarta jaudas produkta jaudu izsola, izmantojot kārtējo nākamās dienas jaudas izsoli ar vienotas cenas izsoles algoritmu saskaņā ar 18. pantu. Katru dienu izsola dienas standarta jaudas produktu nākamajai gāzes dienai.

4.   Kārtējās nākamās dienas jaudas izsoles laikā tīkla lietotāji var pieteikties uz vienu dienas standarta jaudas produktu.

5.   Solīšanas kārta tiek atklāta katru dienu 15.30 UTC (ziemas laika periodā) vai 14.30 UTC (vasaras laika periodā).

6.   Jaudas solījumiem attiecībā uz dienas standarta jaudas produktu kārtējā nākamās dienas jaudas izsolē piemēro šādu kārtību: iesniegšana, atsaukšana vai grozīšana no 15.30 UTC līdz 16.00 UTC (ziemas laika periodā) vai no 14.30 UTC līdz 15.00 UTC (vasaras laika periodā).

7.   Jauda, ko piedāvā kārtējā nākamās dienas jaudas izsolē, katru dienu ir

Formula

kur:

| A | ir pārvades sistēmas operatora tehniskā jauda katram standarta jaudas produktam; |
| --- | --- |
| C | ir pirms tam pārdotā tehniskā jauda, koriģēta ar jaudu, ko piedāvā atkārtoti saskaņā ar attiecīgajām pārslodzes vadības procedūrām; |
| D | ir papildus jauda attiecīgajai dienai, ja tāda ir. |

A

ir pārvades sistēmas operatora tehniskā jauda katram standarta jaudas produktam;

C

ir pirms tam pārdotā tehniskā jauda, koriģēta ar jaudu, ko piedāvā atkārtoti saskaņā ar attiecīgajām pārslodzes vadības procedūrām;

D

ir papildus jauda attiecīgajai dienai, ja tāda ir.

8.   Atklājot solīšanas kārtu, pārvades sistēmu operatori paziņo tīkla lietotājiem par jaudas apjomu, ko piedāvās nākamajā kārtējā nākamās dienas jaudas izsolē. Turklāt pārvades sistēmas operatori paziņo tīkla lietotājiem, vai var tikt piedāvāta papildu jauda.

9.   Izsoles jaudas sadales rezultātus publicē ne vēlāk kā 30 minūtes pēc solīšanas kārtas slēgšanas vienlaicīgi konkrētajiem tīkla lietotājiem, kas piedalās attiecīgajā izsolē.

10.   Apkopotu informāciju par izsoles rezultātiem publicē tirgum.

15. pants

Tekošās dienas jaudas izsoles

1.   Ja ir pieejama jauda, tekošās dienas jaudas izsoli rīko katru stundu gāzes dienā, izmantojot vienotas cenas izsoles algoritmu saskaņā ar 18. pantu.

2.   Pirmo solīšanas kārtu atklāj tieši nākamajā pilnajā stundā pēc pēdējās nākamās dienas izsoles rezultātu publicēšanas (tostarp par atslēdzamo jaudu, ja tā tiek piedāvāta) saskaņā ar 14. pantu. Pirmo solīšanas kārtu slēdz 01.30 UTC (ziemas laika periodā) vai 00.30 UTC (vasaras laika periodā) pirms gāzes dienas. Sekmīgo solījumu piešķīrums ir spēkā no 05.00 UTC (ziemas laika periodā) vai 04.00 UTC (vasaras laika periodā) attiecīgajā gāzes dienā.

3.   Pēdējo solīšanas kārtu slēdz 00.30 UTC (ziemas laika periodā) vai 23.30 UTC (vasaras laika periodā) attiecīgajā gāzes dienā.

4.   Tīkla lietotāji var solīt, atsaukt vai grozīt solījumus no katras solīšanas kārtas atklāšanas līdz tās slēgšanai.

5.   Katrā attiecīgās gāzes dienas stundā jaudu, kas ir lietojama no attiecīgās stundas + 4, izsola kā tekošās dienas jaudu.

6.   Katru solīšanas kārtu atklāj attiecīgās gāzes dienas katras stundas sākumā.

7.   Katra solīšanas kārta ilgst 30 minūtes no solīšanas kārtas atklāšanas brīža.

8.   Jauda, ko piedāvā tekošās dienas jaudas izsolē, katru stundu ir

Formula

kur:

| A | ir pārvades sistēmas operatora tehniskā jauda katram standarta jaudas produktam; |
| --- | --- |
| C | ir pirms tam pārdotā tehniskā jauda, koriģēta ar jaudu, ko piedāvā atkārtoti saskaņā ar attiecīgajām pārslodzes vadības procedūrām; |
| D | ir papildus jauda, ja tāda ir. |

A

ir pārvades sistēmas operatora tehniskā jauda katram standarta jaudas produktam;

C

ir pirms tam pārdotā tehniskā jauda, koriģēta ar jaudu, ko piedāvā atkārtoti saskaņā ar attiecīgajām pārslodzes vadības procedūrām;

D

ir papildus jauda, ja tāda ir.

9.   Pārvades sistēmu operatori publicē piedāvāto tekošās dienas konstantās jaudas pieejamo apjomu pēc pēdējās nākamās dienas izsoles slēgšanas un saskaņā ar 21. panta 9. punktu.

10.   Pārvades sistēmu operatori tīkla lietotājiem, kas sola nākamās dienas izsolēs, piedāvā iespēju derīgos nesekmīgos solījumus automātiski ieskaitīt nākamajā tekošās dienas izsolē.

11.   Jaudu piešķir 30 minūšu laikā pēc solīšanas kārtas slēgšanas, ja solījumi ir akceptēti un pārvades sistēmas operators veic piešķiršanas procesu.

12.   Izsoles rezultātus vienlaicīgi publisko konkrētajiem tīkla lietotājiem.

13.   Apkopotu informāciju par izsoles rezultātiem publicē vismaz katras dienas beigās.

16. pants

Izsoles algoritmi

1.   Ja izsolē piedāvā vairākus standarta jaudas produktus, attiecīgo sadales algoritmu piemēro atsevišķi katram standarta jaudas produktam, kad tas tiek piešķirts. Solījumus dažādiem standarta jaudas produktus izskata neatkarīgi vienu no otra, piemērojot izsoles algoritmu.

2.   Ikgadējās gada, ikgadējās ceturkšņa un kārtējās mēneša jaudas izsolēs izmanto augšupejoša soļa “pulksteņa” izsoles algoritmu ar vairākām solīšanas kārtām, kā paredzēts 17. pantā.

3.   Kārtējās nākamās dienas jaudas izsolēs un tekošās dienas jaudas izsolēs izmanto vienotas cenas izsoles algoritmu ar vienu solīšanas kārtu saskaņā ar 18. pantu.

17. pants

Augšupejoša soļa “pulksteņa” izsoles algoritms

1.   “Pulksteņa” izsoles ar augšupejošu soli tīkla lietotājiem ļauj iesniegt apjoma solījumus par pieaugošām cenām, ko paziņo secīgās solīšanas kārtās, sākot ar rezerves cenu P0.

2.   Pirmā solīšanas kārta, kurā cena ir rezerves cena P0, ilgst 3 stundas. Nākamās solīšanas kārtas ilgst 1 stundu. Starp solīšanas kārtām ir 1 stundas periods.

3.   Solījumā norāda:

| a) | solījumu iesniegušā tīkla lietotāja identitāti; |
| --- | --- |

a)

solījumu iesniegušā tīkla lietotāja identitāti;

| b) | attiecīgo starpsavienojuma punktu un plūsmas virzienu; |
| --- | --- |

b)

attiecīgo starpsavienojuma punktu un plūsmas virzienu;

| c) | standarta jaudas produktu, uz kuru attiecas jaudas solījums; |
| --- | --- |

c)

standarta jaudas produktu, uz kuru attiecas jaudas solījums;

| d) | katram cenas solim – jaudas apjoms attiecīgajai standarta jaudai; |
| --- | --- |

d)

katram cenas solim – jaudas apjoms attiecīgajai standarta jaudai;

| e) | produktu, uz kuru attiecas solījums. |
| --- | --- |

e)

produktu, uz kuru attiecas solījums.

4.   Solījumu uzskata par derīgu, ja to ir iesniedzis tīkla lietotājs un tas atbilst visiem šī panta noteikumiem.

5.   Lai tīkla lietotāji varētu piedalīties izsolē, ir noteikti jāiesniedz apjoma solījums pirmajā solīšanas kārtā.

6.   Pārvades sistēmu operatori tīkla lietotājiem nodrošina iespēju automātiski iesniegt solījumus visos cenas soļos.

7.   Kad attiecīgā solīšanas kārta tiek slēgta, netiek pieņemti nekādi derīgu solījumu grozījumi, atsaukumi vai izmaiņas. Visi derīgie solījumi kļūst par tīkla lietotāja saistībām rezervēt jaudu pieprasītajā apjomā par nosaukto cenu, ja izsoles līdzsvara cena ir tā, kas paziņota attiecīgajā solīšanas kārtā.

8.   Apjoma solījums jebkurā solīšanas kārtā katram tīkla lietotājam ir vienāds ar konkrētajā izsolē piedāvāto jaudu vai mazāks par to. Apjoma solījums katram tīkla lietotājam par konkrētu cenu ir vienāds ar šī tīkla lietotāja iesniegto apjoma solījumu iepriekšējā solīšanas kārtā vai mazāks par to, izņemot gadījumus, kad piemēro 16. pantu.

9.   Solījumus solīšanas kārtas laikā var brīvi iesniegt, grozīt vai atsaukt, ja visi solījumi atbilst 8. pantam. Derīgi solījumi ir derīgi, ja netiek grozīti vai atsaukti.

10.   Lielo cenas soli un mazo cenas soli nosaka katram starpsavienojuma punktam un standarta jaudas produktam, un publicē pirms attiecīgās izsoles. Mazo cenas soli nosaka tā, ka pieaugums par veselu skaitli mazo cenas soļu ir vienāds ar pieaugumu par lielo cenas soli.

11.   Nosakot lielo cenas soli, ciktāl pamatoti iespējams, cenšas samazināt izsoles procesa ilgumu. Nosakot mazo cenas soli, ciktāl pamatoti iespējams, cenšas samazināt nepārdotās jaudas apjomu, ja izsoles beigu cena ir augstāka par rezerves cenu.

12.   Ja visu tīkla lietotāju apkopotais pieprasījums ir mazāks par pirmās solīšanas kārtas beigās piedāvāto jaudu vai vienāds ar to, izsoli slēdz.

13.   Ja visu tīkla lietotāju apkopotais pieprasījums ir lielāks par pirmās solīšanas kārtas vai turpmākas solīšanas kārtas beigās piedāvāto jaudu, atklāj vēl vienu solīšanas kārtu ar cenu, kas ir vienāda ar iepriekšējās solīšanas kārtas cenu plus lielais cenas solis.

14.   Ja visu tīkla lietotāju apkopotais pieprasījums ir vienāds ar otrās solīšanas kārtas vai turpmākas solīšanas kārtas beigās piedāvāto jaudu, izsoli slēdz.

15.   Ja notiek pirmā nepietiekamā solīšana, samazina cenu un atklāj vēl vienu solīšanas kārtu. Nākamajā solīšanas kārtā cena ir tā, kas bija solīšanas kārtā pirms pirmās netiekamās solīšanas plus mazais cenas solis. Tad atklāj turpmākas solīšanas kārtās ar mazo cenas soli, līdz visu tīkla lietotāju apkopotais pieprasījums ir mazāks par piedāvāto jaudu vai vienāds ar to – šajā gadījumā izsoli slēdz.

16.   Tīkla lietotāja apjoma solījums pirmajā solīšanas kārtā ar mazo cenas soli ir vienāds ar šī tīkla lietotāja apjoma solījumu, kas iesniegts solīšanas kārtā pirms pirmās nepietiekamās solīšanas, vai mazāks par to. Tīkla lietotāja apjoma solījums visās solīšanas kārtās ar mazo cenas soli ir vienāds ar šī tīkla lietotāja apjoma solījumu, kas iesniegts solīšanas kārtā ar pirmo nepietiekamo solīšanu, vai lielāks par to.

17.   Ja visu tīkla lietotāju apkopotais pieprasījums ir lielāks nekā piedāvātā jauda solīšanas kārtā, kur cena ir vienāda ar to, kuras rezultātā notika pirmā nepietiekamā solīšana mīnus viens mazais cenas solis, izsoli slēdz. Līdzsvara cena ir tā, kuras rezultātā notika pirmā nepietiekamā solīšana, un sekmīgie solījumi ir tie, kas iesniegti sākotnējā solīšanas kārtā ar pirmo nepietiekamo solīšanu.

18.   Pēc katras solīšanas kārtas, cik vien drīz ir pamatoti iespējams, apkopotā veidā publicē visu tīkla lietotāju pieprasījumu konkrētajā izsolē.

19.   Cenu, kas paziņota pēdējā izsoles kārtā, kurā izsoli slēdz, uzskata par konkrētās izsoles līdzsvara cenu, izņemot gadījumus, kad piemēro 17. punktu.

20.   Visiem tīkla lietotājiem, kas ir iesnieguši derīgus apjoma solījumus par līdzsvara cenu, piešķir jaudu atbilstoši apjoma piedāvājumiem par līdzsvara cenu. Sekmīgie tīkla lietotāji maksā konkrētās izsoles līdzsvara cenu, kas var būt fiksēta vai mainīga cena, kā noteikts 26. panta 2. punktā, un var piemērot visus citus iespējamos maksājumus, kas ir spēkā jaudas piešķiršanas brīdī.

21.   Pēc katras slēgtās izsoles publicē galīgos izsoles rezultātus, tostarp apkopotu piešķirto jaudu un līdzsvara cenu. Sekmīgos tīkla lietotājus informē par tiem piešķirtās jaudas daudzumu; atsevišķu informāciju paziņo tikai attiecīgajām personām.

22.   Ja “pulksteņa” izsole ar augšupejošu soli nav beigusies līdz laikam, kas bija plānots kā nākamās izsoles sākums (pēc izsoles kalendāra) par jaudu tajā pašā periodā, pirmo izsoli slēdz un jaudu nepiešķir. Jaudu piedāvā nākamajā attiecīgajā izsolē.

18. pants

Vienotas cenas izsoles algoritms

1.   Vienotas cenas izsolē ir tikai viena solīšanas kārta, kuras laikā tīkla lietotājs sola cenu, kā arī daudzumu.

2.   Vienas izsoles solīšanas kārtā tīkla lietotāji var iesniegt līdz 10 solījumiem. Katru solījumu izskata atsevišķi no citiem solījumiem. Pēc solīšanas kārtas slēgšanas atlikušos solījumus nevar grozīt vai atsaukt.

3.   Solījumā norāda:

| a) | solījumu iesniegušā tīkla lietotāja identitāti; |
| --- | --- |

a)

solījumu iesniegušā tīkla lietotāja identitāti;

| b) | attiecīgo starpsavienojuma punktu un plūsmas virzienu; |
| --- | --- |

b)

attiecīgo starpsavienojuma punktu un plūsmas virzienu;

| c) | standarta jaudas produktu, uz kuru attiecas jaudas solījums; |
| --- | --- |

c)

standarta jaudas produktu, uz kuru attiecas jaudas solījums;

| d) | attiecīgā standarta jaudas produkta jaudas apjomu, par kuru iesniegts solījums; |
| --- | --- |

d)

attiecīgā standarta jaudas produkta jaudas apjomu, par kuru iesniegts solījums;

| e) | attiecīgā standarta jaudas produkta minimālo jaudas apjomu, kuras piešķiršanu tīkla lietotājs vēlas, kad tiek izmantots attiecīgais algoritms, ja tīkla lietotājam nepiešķir pieprasīto daudzumu saskaņā ar d) apakšpunktu; |
| --- | --- |

e)

attiecīgā standarta jaudas produkta minimālo jaudas apjomu, kuras piešķiršanu tīkla lietotājs vēlas, kad tiek izmantots attiecīgais algoritms, ja tīkla lietotājam nepiešķir pieprasīto daudzumu saskaņā ar d) apakšpunktu;

| f) | solījuma cenas, kas nav mazākas par attiecīgajam standarta jaudas produktam piemēroto rezerves cenu un ko tīkla lietotājs ir ar mieru maksāt par jaudu, par kuru iesniegts solījums. Solījumus, kuru cena ir mazāka par rezerves cenu, neakceptē. |
| --- | --- |

f)

solījuma cenas, kas nav mazākas par attiecīgajam standarta jaudas produktam piemēroto rezerves cenu un ko tīkla lietotājs ir ar mieru maksāt par jaudu, par kuru iesniegts solījums. Solījumus, kuru cena ir mazāka par rezerves cenu, neakceptē.

4.   Pārvades sistēmas operators sakārto visus solījumus, kas attiecas uz konkrēto standarta jaudas produktu, pēc solījumu cenas, kā pirmo ierindojot augstāko cenu.

5.   Visus atlikušos solījumus solīšanas kārtas slēgšanas laikā uzskata par saistošiem tiem tīkla lietotājiem, kam piešķirts vismaz minimālais jaudas apjoms, kas pieprasīts saskaņā ar 3. punkta e) apakšpunktu.

6.   Pēc solījumu sakārtošanas saskaņā ar 4. punktu un ievērojot 7. līdz 10. punktu, jaudu solījumiem piešķir to cenas kārtībā. Visus solījumus, kuriem piešķir jaudu, uzskata par sekmīgiem. Pēc jaudas sadales atlikušo nesadalīto jaudu samazina par attiecīgo apjomu.

7.   Pēc 6. punkta piemērošanas un ievērojot 9. punktu, ja tīkla lietotāja solījuma apjoms pārsniedz atlikušo nesadalīto jaudu (pēc tam, kad jauda piešķirta tīkla lietotājiem, kas iesnieguši augstākas cenas solījumus), šim tīkla lietotājam piešķir jaudu apjomā, kas vienāda ar atlikušo nesadalīto jaudu.

8.   Pēc 7. punkta piemērošanas un ievērojot 9. punktu, ja divos vai vairākos solījumos norādīta tāda pati solījuma cena un attiecīgās jaudas apjoms, par kuru šie solījumi iesniegti, kopā pārsniedz atlikušo nesadalīto jaudas daudzumu, atlikušo nesadalīto apjomu piešķir, katra šāda solījuma apjomam piemērojot pro rata samazinājumu.

9.   Ja solījumam piešķiramās jaudas apjoms saskaņā ar 6., 7. vai 8. punktu ir mazāks par minimālo jaudas apjomu saskaņā ar 3. punkta e) apakšpunktu, solījumu neņem vērā un tas vairs nav derīgs, un starp atlikušajiem vienādas cenas solījumiem veic jaunu sadali saskaņā ar 8. punktu vai (attiecīgā gadījumā) jaudu piešķir solījumam, kas ir nākamais pēc cenas, saskaņā ar 6. punktu.

10.   Ja solījumam piešķiramās jaudas apjoms saskaņā ar 6., 7. 8. vai 9. punktu ir nulle, atlikušajiem solījumiem jauda vairs netiek piešķirta. Šos solījumus uzskata par nesekmīgiem.

11.   Līdzsvara cena ir zemākā sekmīgā solījuma cena, ja pieprasījums pārsniedz piedāvājumu par rezerves cenu. Citos gadījumos līdzsvara cena ir rezerves cena. Sekmīgie tīkla lietotāji maksā konkrētās izsoles līdzsvara cenu, kas var būt fiksēta vai mainīga cena, kā noteikts 26. panta 2. punktā, un var piemērot visus citus iespējamos maksājumus, kas ir spēkā jaudas piešķiršanas brīdī.

IV   NODAĻA

PĀRROBEŽU JAUDAS GRUPĒŠANA

19. pants

Grupētas jaudas produkti

Blakusesošu pārvades sistēmu operatori kopā piedāvā grupētas jaudas produktus pēc šādiem principiem:

| 1) | abās starpsavienojuma punkta pusēs visu konstanto jaudu piedāvā kā grupēto jaudu, ciktāl konstantā jauda ir pieejama abās starpsavienojuma punkta pusēs; |
| --- | --- |

1)

abās starpsavienojuma punkta pusēs visu konstanto jaudu piedāvā kā grupēto jaudu, ciktāl konstantā jauda ir pieejama abās starpsavienojuma punkta pusēs;

| 2) | pārvades sistēmu operatori piedāvā attiecīgā standarta jaudas produkta jaudu rezervācijas platformā saskaņā ar 27. pantu un saskaņā ar piemērojamo sadales procedūru, kā noteikts III nodaļā; |
| --- | --- |

2)

pārvades sistēmu operatori piedāvā attiecīgā standarta jaudas produkta jaudu rezervācijas platformā saskaņā ar 27. pantu un saskaņā ar piemērojamo sadales procedūru, kā noteikts III nodaļā;

| 3) | par grupēto jaudu, ko attiecīgie pārvades sistēmu operatori piedāvā starpsavienojuma punktā, līgumu slēdz vienā piešķiršanas procedūrā; |
| --- | --- |

3)

par grupēto jaudu, ko attiecīgie pārvades sistēmu operatori piedāvā starpsavienojuma punktā, līgumu slēdz vienā piešķiršanas procedūrā;

| 4) | tīkla lietotāji ievēro attiecīgo pārvades sistēmu operatoru transportēšanas līgumā(-os) paredzētos noteikumus un nosacījumus no brīža, kad par transportēšanas jaudu ir noslēgts līgums; |
| --- | --- |

4)

tīkla lietotāji ievēro attiecīgo pārvades sistēmu operatoru transportēšanas līgumā(-os) paredzētos noteikumus un nosacījumus no brīža, kad par transportēšanas jaudu ir noslēgts līgums;

| 5) | ja kādā periodā vienā starpsavienojuma punkta pusē ir vairāk pieejamas konstantās jaudas nekā otrā pusē, pārvades sistēmas operators, kam ir vairāk pieejamās konstantās jaudas, var šādu papildu jaudu piedāvāt tīkla lietotājiem kā negrupētu produktu saskaņā ar izsoles kalendāru un šādiem noteikumiem:






  a) | ja pastāv negrupētas transportēšanas līgums starpsavienojuma punkta otrā pusē, var piedāvāt negrupētu jaudu, kas nepārsniedz esošā transportēšanas līguma apjomu un ilgumu otrā pusē; |
| --- | --- | --- |

5)

ja kādā periodā vienā starpsavienojuma punkta pusē ir vairāk pieejamas konstantās jaudas nekā otrā pusē, pārvades sistēmas operators, kam ir vairāk pieejamās konstantās jaudas, var šādu papildu jaudu piedāvāt tīkla lietotājiem kā negrupētu produktu saskaņā ar izsoles kalendāru un šādiem noteikumiem:

a)

ja pastāv negrupētas transportēšanas līgums starpsavienojuma punkta otrā pusē, var piedāvāt negrupētu jaudu, kas nepārsniedz esošā transportēšanas līguma apjomu un ilgumu otrā pusē;

| b) | ja šāda papildu jauda neatbilst 5. punkta a) apakšpunktam, to var piedāvāt uz ne vairāk kā vienu gadu; |
| --- | --- |

b)

ja šāda papildu jauda neatbilst 5. punkta a) apakšpunktam, to var piedāvāt uz ne vairāk kā vienu gadu;

| 6) | jebkuru negrupēto jaudu, kas piešķirta saskaņā ar 5. punktu, var izmantot un nominēt. To var arī tirgot otrreizējā tirgū; |
| --- | --- |

6)

jebkuru negrupēto jaudu, kas piešķirta saskaņā ar 5. punktu, var izmantot un nominēt. To var arī tirgot otrreizējā tirgū;

| 7) | blakusesošu pārvades sistēmu operatori izveido kopīgu grupētās jaudas nominācijas procedūru, nodrošinot tīkla lietotājiem iespēju nominēt grupētās jaudas plūsmas vienā nominācijā; |
| --- | --- |

7)

blakusesošu pārvades sistēmu operatori izveido kopīgu grupētās jaudas nominācijas procedūru, nodrošinot tīkla lietotājiem iespēju nominēt grupētās jaudas plūsmas vienā nominācijā;

| 8) | saistības piedāvāt grupētu jaudu, ciktāl tas ir atbilstīgi, attiecas arī uz otrreizējiem jaudas tirgiem. Neskarot 1. punktu, jaudu, kas sākotnēji piešķirta kā grupēta jauda, kā grupētu jaudu var atkārtoti pārdot tikai otrreizējā tirgū; |
| --- | --- |

8)

saistības piedāvāt grupētu jaudu, ciktāl tas ir atbilstīgi, attiecas arī uz otrreizējiem jaudas tirgiem. Neskarot 1. punktu, jaudu, kas sākotnēji piešķirta kā grupēta jauda, kā grupētu jaudu var atkārtoti pārdot tikai otrreizējā tirgū;

| 9) | ja divi vai vairāki starpsavienojuma punkti savieno tās pašas divas blakusesošas ieejas-izejas sistēmas, attiecīgie blakusesošo pārvades sistēmu operatori piedāvā starpsavienojuma punktos pieejamo jaudu vienā virtuālā starpsavienojuma punktā. Ja ir iesaistīti vairāk nekā divi pārvades sistēmas operatori, jo jaudu vienā vai abās ieejas-izejas sistēmās pārdod vairāk nekā viens pārvades sistēmas operators, virtuālajā starpsavienojuma punktā cik vien iespējams iekļauj visus šos pārvades sistēmu operatorus. Jebkurā gadījumā virtuālu starpsavienojuma punktu izveido tikai tad, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:






  a) | virtuālo starpsavienojuma punktu kopējā tehniskā jauda ir vienāda ar katra starpsavienojuma punkta, kas veido virtuālos starpsavienojuma punktus, tehnisko jaudu summu, vai lielāka par to; |
| --- | --- | --- |

9)

ja divi vai vairāki starpsavienojuma punkti savieno tās pašas divas blakusesošas ieejas-izejas sistēmas, attiecīgie blakusesošo pārvades sistēmu operatori piedāvā starpsavienojuma punktos pieejamo jaudu vienā virtuālā starpsavienojuma punktā. Ja ir iesaistīti vairāk nekā divi pārvades sistēmas operatori, jo jaudu vienā vai abās ieejas-izejas sistēmās pārdod vairāk nekā viens pārvades sistēmas operators, virtuālajā starpsavienojuma punktā cik vien iespējams iekļauj visus šos pārvades sistēmu operatorus. Jebkurā gadījumā virtuālu starpsavienojuma punktu izveido tikai tad, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

a)

virtuālo starpsavienojuma punktu kopējā tehniskā jauda ir vienāda ar katra starpsavienojuma punkta, kas veido virtuālos starpsavienojuma punktus, tehnisko jaudu summu, vai lielāka par to;

| b) | tie sekmē sistēmas ekonomisku un efektīvu izmantojumu, kas ietver noteikumus, kuri paredzēti Regulas (EK) Nr. 715/2009 16. pantā, bet ne tikai tos. |
| --- | --- |

b)

tie sekmē sistēmas ekonomisku un efektīvu izmantojumu, kas ietver noteikumus, kuri paredzēti Regulas (EK) Nr. 715/2009 16. pantā, bet ne tikai tos.

Blakusesošu pārvades sistēmu operatori sāk nepieciešamo analīzi un izveido funkcionālus virtuālos starpsavienojumu punktus ne vēlāk kā 5 gadu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

20. pants

Grupēšana spēkā esošu transportēšanas līgumu gadījumā

1.   Tīkla lietotājiem, kas attiecīgos starpsavienojuma punktos piedalās esošos transportēšanas līgumos šīs regulas spēkā stāšanās brīdī, būtu jācenšas panākt vienošanos par jaudas grupēšanu, izmantojot līgumiskas vienošanās (“grupēšanas vienošanās”) saskaņā ar šīs regulas 19. panta noteikumiem. Šie tīkla lietotāji un pārvades sistēmu operatori ziņo attiecīgajām valsts regulatīvajām iestādēm par visām grupēšanas darbībām, par kurām vienojušās visas spēkā esošo transportēšanas līgumu puses. Pamatojoties uz šādu ziņojumu, valsts regulatīvā iestāde nosūta Aģentūrai ziņojumu par gada laikā gūtajiem panākumiem jaudas grupēšanā attiecīgajā dalībvalstī. Aģentūra divu gadu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās brīža publicē ziņojumu par gūtajiem panākumiem jaudas grupēšanā.

2.   Pārvades sistēmu operatori, kas piedalās esošos transportēšanas līgumos, var jebkurā laikā līdzdarboties apspriedēs par grupēšanās vienošanos, kad tos uzaicina tīkla lietotāji, kas piedalās esošos transportēšanas līgumos.

3.   Ja starp attiecīgajiem tīkla lietotājiem ir panākta grupēšanas vienošanās, puses bez nepamatotas kavēšanās informē pārvades sistēmu operatorus, uz kuriem attiecas starpsavienojuma punkts, par šādu plānotu grupēšanas vienošanos, un tiek īstenota attiecīgās jaudas nodošana. Jebkurā gadījumā grupēšanas vienošanās īsteno, ievērojot esošo saistīto transportēšanas līgumu attiecīgos noteikumus un nosacījumus. Kad grupēšanas vienošanās ir īstenota, attiecīgo jaudu uzskata par grupētu jaudu.

4.   Jebkurā gadījumā grupēšanas vienošanos ilgums attiecībā uz grupēto jaudu, ko paredz esošo līgumu grozījums, nevar pārsniegt sākotnējo transportēšanas līgumu ilgumu.

5.   Visu jaudu grupē, tiklīdz ir tāda izdevība. Esošos transportēšanas līgumus par negrupēto jaudu nevar atjaunot, pagarināt vai turpināt pēc to beigu termiņa. Pēc transportēšanas līgumu beigu termiņa šāda jauda kļūst par pieejamo jaudu.

V   NODAĻA

ATSLĒDZAMA JAUDA

21. pants

Atslēdzamas jaudas sadale

1.   Pārvades sistēmu operatori piedāvā dienas atslēdzamas jaudas produktu abos virzienos starpsavienojumu punktos, kur ir tikusi piedāvāta konstantā jauda, bet kas nākamajai dienai ir izpārdota. Vienvirziena starpsavienojumu punktos, kur tehnisko jaudu piedāvā tikai vienā virzienā, pārvades sistēmu operatori piedāvā dienas atslēdzamas jaudas produktu pretējā virzienā. Pārvades sistēmu operatori var piedāvāt arī ilgāka termiņa atslēdzamas jaudas produktus.

2.   Ja tiek piedāvāta atslēdzama jauda, tas nedrīkst samazināt piedāvātās konstantās jaudas apjomu. Pārvades sistēmu operatori neatliek malā jaudu, ko var piedāvāt kā konstanto jaudu, lai piedāvātu to kā atslēdzamu jaudu.

3.   Ciktāl tiek piedāvāti atslēdzamas jaudas produkti, kas nav dienas produkti, uz atslēdzamu jaudu attiecas tie paši standarta jaudas produkti, ko izmanto konstantai jaudai - produktu ilguma ziņā.

4.   Ciktāl tiek piedāvāta atslēdzama jauda, to piešķir izsoles procesā, izņemot tekošās dienas atslēdzamo jaudu.

5.   Tekošās dienas atslēdzamo jaudu piešķir, izmantojot virsnominācijas procedūru.

6.   Tekošās dienas atslēdzamo jaudu piešķir tikai tad, ja konstantā jauda – tehniskā jauda vai papildu jauda – ir izpārdota.

7.   Ja tiek rīkotas izsoles par atslēdzamiem produktiem ar garāku termiņu nekā tekošā diena, pārvades sistēmu operatori publicē piedāvāto atslēdzamās jaudas pirms izsoles procesa sākuma, ja šis apjoms ir zināms.

8.   Ja piedāvā atslēdzamu jaudu, to piešķir atsevišķā izsolē pēc tam, kad ir sadalīta tā paša ilguma konstantā jauda, bet pirms tam, kad tiek sākta izsole par konstanto jaudu ar īsāku termiņu, izņemot tekošās dienas atslēdzamo jaudu.

9.   Ja piedāvā atslēdzamu jaudu, izsoles rīko saskaņā ar tiem pašiem izsoles uzbūves principiem un termiņiem, kas attiecas uz konstanto jaudu. Precīzu atslēdzamās jaudas izsoļu laika grafiku norāda izsoļu kalendārā, izņemot tekošās dienas atslēdzamo jaudu.

22. pants

Minimālais atslēgšanas sagatavošanās laiks

1.   Atslēdzamai jaudai ir minimālais atslēgšanas sagatavošanās laiks, par ko kopīgi nolemj pārvades sistēmu operatori.

2.   Parastais minimālais atslēgšanas sagatavošanās laiks konkrētai gāzes stundai ir četrdesmit piecas minūtes pēc attiecīgās gāzes stundas atkārtotas nominācijas cikla sākuma. Ja divi pārvades sistēmu operatori vēlas saīsināt atslēgšanas sagatavošanās laiku, šāda vienošanās starp pārvades sistēmu operatoriem jāiesniedz kompetentās valsts regulatīvās iestādes apstiprinājumam.

23. pants

Atslēgšanas procesa koordinācija

Pārvades sistēmas operators, kas uzsāk atslēgšanu, paziņo par to attiecīgajam blakusesošās pārvades sistēmas operatoram. Blakusesošo pārvades sistēmu operatori cik vien iespējams drīz informē attiecīgos tīkla lietotājus, kurus tas skar, tomēr pienācīgi ņemot vērā informācijas uzticamību.

24. pants

Noteikta atslēgšanas secība

1.   Atslēgšanas kārtību, ja nomināciju kopējais apjoms pārsniedz gāzes apjomu, kas var plūst noteiktā starpsavienojuma punktā, ir atkarīgs no līguma laika atzīmes attiecīgajā atslēdzamas transportēšanas līgumā. Atslēgšanas gadījumā transportēšanas līgumiem, kas stājas spēkā agrāk, ir priekšroka pār transportēšanas līgumiem, kas stājas spēkā vēlāk.

2.   Ja pēc tam, kad izmantota 1. punktā izklāstītā procedūra, divas vai vairākas nominācijas atslēgšanas kārtībā ir sarindotas vienādā līmenī un pārvades sistēmas operators neatslēdz tās visas, šīm konkrētajām nominācijām piemēro pro rata samazinājumu.

3.   Lai ņemtu vērā atšķirības starp dažādiem atslēdzamas jaudas pakalpojumiem Savienībā, blakusesošo pārvades sistēmu operatori starpsavienojuma punktā īsteno un koordinē kopīgas procedūras, kas starpsavienojuma punktam paredzētas šajā pantā.

25. pants

Atslēgšanas iemesli

Pārvades sistēmu operatori ietver atslēgšanas iemeslus vai nu tieši atslēdzamas transportēšanas līgumos, vai vispārējos noteikumos un nosacījumos, kas attiecas uz šiem līgumiem. Starp atslēgšanas iemesliem var būt (bet ne tikai) gāzes kvalitāte, spiediens, temperatūra, plūsma, konstanto līgumu izmantojums, uzturēšanas darbi, ierobežojumi augšupējā vai lejupējā virzienā, sabiedrisko pakalpojumu saistības un jaudas pārvaldība, kas izriet no pārslodzes vadības procedūrām.

VI   NODAĻA

TARIFI UN JAUDAS REZERVĀCIJAS PLATFORMAS

26. pants

Tarifi

1.   Kā rezerves cenu visās izsolēs par visiem konstantas un atslēdzamas jaudas standarta jaudas produktiem izmanto tarifu, kas aprēķināts, izmantojot valsts regulatīvās iestādes noteiktu un/vai apstiprinātu metodoloģiju, vai tarifu, ko noteikusi un/vai apstiprinājusi valsts regulatīvā iestāde.

2.   Maksājamā cena, ko nosaka jaudas izsolē, var būt fiksēta cena vai mainīga cena, vai uz to var attiekties cita kārtība, ko paredz atbilstīgais regulatīvais režīms. Fiksētā cena sastāv no piemērojamā tarifa izsoles brīdī, plus izsoles prēmija. Mainīgā cena sastāv no piemērojamā tarifa brīdī, kad var izmantot jaudu, plus izsoles prēmija. Starpsavienojuma punkta dažādās pusēs kārtība grupēta produkta jaudai var atšķirties.

3.   Attiecīgo tarifa kārtību šīs regulas īstenošanai piemērotā laikā nosaka Savienības vai valstu līmenī. Minētā kārtība ļauj pienācīgi īstenot ar šo regulu izveidotos jaudas sadales mehānismus, neizraisot negatīvu ietekmi uz pārvades sistēmu operatoru ieņēmumiem un naudas plūsmu šīs regulas īstenošanas rezultātā, jo īpaši attiecībā uz noteikumiem par noteikta jaudas īpatsvara atlikšanu malā, tostarp jaunai jaudai, atbilstoši 2. panta 3. punktam. 8. panta 7. punktam, 8. panta 8. punktam un 19. panta 5. punkta b) apakšpunktam.

4.   Izsoles ieņēmumus no grupētas jaudas jādala starp pārvades sistēmu operatoriem, kuru jaudas ir attiecīgajā grupētajā jaudā. Grupētas jaudas rezerves cena ir to jaudu rezerves cenu summa, kas ietvertas attiecīgajā grupētajā jaudā. Visus ieņēmumus no grupētas jaudas pārdošanas piešķir attiecīgajiem pārvades sistēmu operatoriem pēc katra jaudas darījuma.

5.   Ieņēmumus no grupētas jaudas rezerves cenas piešķir pārvades sistēmu operatoriem proporcionāli to jaudas rezerves cenām, kas ietverta grupētajā jaudā. Ieņēmumus no grupētas jaudas izsoles prēmijām virs rezerves cenas sadala atbilstoši vienošanās dokumentam starp pārvades sistēmu operatoriem, ko attiecīgā gadījumā pirms izsolēm apstiprina attiecīgā valsts regulatīvā iestāde. Ja pirms izsoles nav noslēgta vienošanās, ieņēmumus no grupētas jaudas izsoles prēmijām pārvades sistēmu operatoriem piešķir vienādās proporcijās.

6.   Valsts regulatīvās iestādes apstiprina mehānismus pārmaksājumu vai nepilnīgu maksājumu atgūšanai. Ja tiek izmantots maksimālās cenas režīms, valsts regulatīvā iestāde apstiprina to, kā tiek izmantoti ieņēmumi no jaudas cenām, kas pārsniedz attiecīgo tarifu.

27. pants

Jaudas rezervācijas platformas

1.   Pārvades sistēmu operatori piemēro šo regulu, piedāvājot jaudu vienā vai nedaudzās tīmeklī pieejamās kopīgās rezervācijas platformās. Pārvades sistēmu operatori var uzturēt šādas platformas paši vai izmantojot pusi pēc kopīga lēmuma, kas vajadzības gadījumā rīkojas to vārdā attiecībās ar tīkla lietotājiem.

2.   Kopīgas rezervācijas platformām piemēro šādus noteikumus:

| a) | piemēro visas jaudas piedāvāšanas un sadales noteikumus un procedūras saskaņā ar III nodaļu; |
| --- | --- |

a)

piemēro visas jaudas piedāvāšanas un sadales noteikumus un procedūras saskaņā ar III nodaļu;

| b) | prioritāte ir procesa izveide konstantas grupētas jaudas piedāvāšanai saskaņā ar IV nodaļu; |
| --- | --- |

b)

prioritāte ir procesa izveide konstantas grupētas jaudas piedāvāšanai saskaņā ar IV nodaļu;

| c) | tiek nodrošinātas iespējas tīkla lietotājiem piedāvāt un iegūt sekundāro jaudu; |
| --- | --- |

c)

tiek nodrošinātas iespējas tīkla lietotājiem piedāvāt un iegūt sekundāro jaudu;

| d) | lai izmantotu rezervācijas platformas pakalpojumus, tīkla lietotājiem jāpiekrīt ievērot un jāievēro visas tiesiskās un līgumiskās prasības, kas ļauj rezervēt un izmantot jaudu attiecīgā pārvades sistēmas operatora tīklā, izmantojot transportēšanas līgumu; |
| --- | --- |

d)

lai izmantotu rezervācijas platformas pakalpojumus, tīkla lietotājiem jāpiekrīt ievērot un jāievēro visas tiesiskās un līgumiskās prasības, kas ļauj rezervēt un izmantot jaudu attiecīgā pārvades sistēmas operatora tīklā, izmantojot transportēšanas līgumu;

| e) | jaudu jebkurā atsevišķā starpsavienojumu punktā vai virtuālā starpsavienojumu punkta piedāvā ne vairāk kā vienā rezervācijas platformā. |
| --- | --- |

e)

jaudu jebkurā atsevišķā starpsavienojumu punktā vai virtuālā starpsavienojumu punkta piedāvā ne vairāk kā vienā rezervācijas platformā.

3.   Vienas vai nedaudzu kopīgu rezervācijas platformu izveide tīkla lietotājiem atvieglo un vienkāršo jaudas rezervāciju starpsavienojumu punktos visā Savienībā. Šajā nolūkā sešu mēnešu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā ENTSOG uzsāk sabiedrisko apspriešanu, lai noteiktu tirgus vajadzības. Apspriešanas process ilgst ne vairāk kā sešus mēnešus, un šajā laikā ENTSOG publicē arī ziņojumu, kurā ietverti apspriešanas rezultāti. Ziņojumā, ņemot vērā izmaksas un laiku, iekļauj variantus norādīto tirgus vajadzību īstenošanai, lai pārvades sistēmu operatori vai trešās puses to vārdā varētu īstenot vispiemērotāko variantu. Attiecīgos gadījumos ENTSOG un Aģentūra veicina šo procesu.

VII   NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

28. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Neskarot 6. panta 1. punkta a) apakšpunktu, šo regulu piemēro no 2015. gada 1. novembra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 14. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 211, 14.8.2009., 36. lpp.

1

(2)  OV L 211, 14.8.2009., 94. lpp.

2

(3)  OV L 176, 15.7.2003., 57. lpp.

3

(4)  OV L 211, 14.8.2009., 1. lpp.

4

(5)  OV L 295, 12.11.2010., 1. lpp.

5

---

| 15.10.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 273/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 273/18

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 985/2013

(2013. gada 14. oktobris),

ar ko groza un labo I pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1334/2008 attiecībā uz konkrētām aromatizējošām vielām

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 1334/2008 par aromatizētājiem un dažām pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāju īpašībām izmantošanai pārtikā un uz tās un par grozījumiem Padomes Regulā (EEK) Nr. 1601/91, Regulās (EK) Nr. 2232/96 un (EK) Nr. 110/2008 un Direktīvā 2000/13/EK (1) un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 1331/2008, ar ko nosaka vienotu atļauju piešķiršanas procedūru attiecībā uz pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem (2), un jo īpaši tās 7. panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1334/2008 I pielikumā noteikts lietošanai pārtikā paredzēto aromatizējošo vielu un izejmateriālu Savienības saraksts un to lietošanas nosacījumi. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1334/2008 I pielikumā noteikts lietošanai pārtikā paredzēto aromatizējošo vielu un izejmateriālu Savienības saraksts un to lietošanas nosacījumi.

| (2) | Savienības saraksta A daļā iekļautas gan aromatizējošās vielas, kurām nav pievienotas zemsvītras piezīmes, gan aromatizējošās vielas, kuras pašlaik tiek vērtētas un kurām minētajā sarakstā pievienotas zemsvītras piezīmes no 1 līdz 4. |
| --- | --- |

(2)

Savienības saraksta A daļā iekļautas gan aromatizējošās vielas, kurām nav pievienotas zemsvītras piezīmes, gan aromatizējošās vielas, kuras pašlaik tiek vērtētas un kurām minētajā sarakstā pievienotas zemsvītras piezīmes no 1 līdz 4.

| (3) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde ir pabeigusi 23 vielu vērtēšanu, un tās pašlaik ir ietvertas vērtējamo aromatizējošo vielu sarakstā. Minētās aromatizējošās vielas EFSA vērtēja šādos aromatizējošo vielu grupu vērtējumos: vērtējums FGE.06rev4 (3) (vielas FL Nr. 02.229, 05.137, 09.562 un 09.854), vērtējums FGE.07rev4 (4) (vielas FL Nr. 02.145, 02.194, 02.211, 07.198 un 07.204), vērtējums FGE.08rev5 (5) (viela FL Nr. 15.134), vērtējums FGE.09rev4 (6) (vielas FL Nr. 07.202 un 07.255), vērtējums FGE.12rev3 (7) (viela FL Nr. 05.182), vērtējums FGE.20rev4 (8) (vielas FL Nr. 05.026, 05.028, 05.029 un 09.858), vērtējums FGE.23rev4 (9) (viela FL Nr. 13.170), vērtējums iekļauts FGE.63rev1 (10) (vielas FL Nr. 02.252, 07.190 un 09.936), vērtējums FGE.94rev1 (11) (viela FL Nr. 16.095) un vērtējums FGE.304 (12) (viela FL Nr. 16.123). EFSA secināja, ka šo aromatizējošo vielu iespējamais ar uzturu uzņemtais daudzums nerada bažas par nekaitīgumu. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde ir pabeigusi 23 vielu vērtēšanu, un tās pašlaik ir ietvertas vērtējamo aromatizējošo vielu sarakstā. Minētās aromatizējošās vielas EFSA vērtēja šādos aromatizējošo vielu grupu vērtējumos: vērtējums FGE.06rev4 (3) (vielas FL Nr. 02.229, 05.137, 09.562 un 09.854), vērtējums FGE.07rev4 (4) (vielas FL Nr. 02.145, 02.194, 02.211, 07.198 un 07.204), vērtējums FGE.08rev5 (5) (viela FL Nr. 15.134), vērtējums FGE.09rev4 (6) (vielas FL Nr. 07.202 un 07.255), vērtējums FGE.12rev3 (7) (viela FL Nr. 05.182), vērtējums FGE.20rev4 (8) (vielas FL Nr. 05.026, 05.028, 05.029 un 09.858), vērtējums FGE.23rev4 (9) (viela FL Nr. 13.170), vērtējums iekļauts FGE.63rev1 (10) (vielas FL Nr. 02.252, 07.190 un 09.936), vērtējums FGE.94rev1 (11) (viela FL Nr. 16.095) un vērtējums FGE.304 (12) (viela FL Nr. 16.123). EFSA secināja, ka šo aromatizējošo vielu iespējamais ar uzturu uzņemtais daudzums nerada bažas par nekaitīgumu.

| (4) | Tāpēc aromatizējošās vielas, kas novērtētas aromatizējošo vielu grupu novērtējumos būtu jāiekļauj sarakstā kā novērtētas vielas, izdzēšot atsauces uz zemsvītras piezīmēm 1 līdz 4 attiecīgajos ierakstos Savienības sarakstā. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc aromatizējošās vielas, kas novērtētas aromatizējošo vielu grupu novērtējumos būtu jāiekļauj sarakstā kā novērtētas vielas, izdzēšot atsauces uz zemsvītras piezīmēm 1 līdz 4 attiecīgajos ierakstos Savienības sarakstā.

| (5) | Pēc tam, kad tika publicēts Savienības saraksts, tajā tika konstatētas vairākas kļūdas. Minētās kļūdas attiecas uz šādu vielu nosaukumiem, CAS numuriem, JECFA numuriem vai vielu sekundārajām sastāvdaļām: FL Nr. 02.093, 02.110, 05.085, 08.004, 09.016, 09.131, 09.132, 09.266, 09.578, 09.596, 09.880, 12.075, 12.086, 12.273, 13.028, 13.190, 14.067 un 17.015. Šīs kļūdas būtu jālabo. |
| --- | --- |

(5)

Pēc tam, kad tika publicēts Savienības saraksts, tajā tika konstatētas vairākas kļūdas. Minētās kļūdas attiecas uz šādu vielu nosaukumiem, CAS numuriem, JECFA numuriem vai vielu sekundārajām sastāvdaļām: FL Nr. 02.093, 02.110, 05.085, 08.004, 09.016, 09.131, 09.132, 09.266, 09.578, 09.596, 09.880, 12.075, 12.086, 12.273, 13.028, 13.190, 14.067 un 17.015. Šīs kļūdas būtu jālabo.

| (6) | Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza un jālabo Regulas (EK) Nr. 1334/2008 I pielikuma A daļa. |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza un jālabo Regulas (EK) Nr. 1334/2008 I pielikuma A daļa.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1334/2008 I pielikuma A daļu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 14. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 354, 31.12.2008., 34. lpp.

1

(2)  OV L 354, 31.12.2008., 1. lpp.

2

(3)  EFSA Journal, 2013. gads; 11(2):3091.

3

EFSA Journal

(4)  EFSA Journal, 2012. gads; 10(10):2899.

4

EFSA Journal

(5)  EFSA Journal, 2012. gads; 10(7):2837.

5

EFSA Journal

(6)  EFSA Journal, 2012. gads; 10(7):2836.

6

EFSA Journal

(7)  EFSA Journal, 2012. gads; 10(12):2993.

7

EFSA Journal

(8)  EFSA Journal, 2012. gads; 10(12):2994.

8

EFSA Journal

(9)  EFSA Journal, 2013. gads; 11(2):3092.

9

EFSA Journal

(10)  EFSA Journal, 2012. gads; 10(10):2900.

10

EFSA Journal

(11)  EFSA Journal, 2012. gads; 10(6):2747.

11

EFSA Journal

(12)  EFSA Journal, 2012. gads; 10(10):2903.

12

EFSA Journal

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1334/2008 I pielikuma A daļu groza šādi:

| 1) | ierakstu attiecībā uz FL Nr. 02.093 aizstāj ar šādu:













  “02.093 | (Z)-non-6-ēn-1-ols | 35854-86-5 | 324 | 10294 | | | | JECFA”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1)

ierakstu attiecībā uz FL Nr. 02.093 aizstāj ar šādu:

“02.093

(Z)-non-6-ēn-1-ols

35854-86-5

324

10294

JECFA”;

| 2) | ierakstu attiecībā uz FL Nr. 02.110 aizstāj ar šādu:













  “02.110 | 2,6-dimetilhept-6-ēn-1-ols | 36806-46-9 | 348 | | Vismaz 90 %; sekundārās sastāvdaļas 5-10 % 2,6-dimetil-5-heptēn-1-ola | | | JECFA”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2)

ierakstu attiecībā uz FL Nr. 02.110 aizstāj ar šādu:

“02.110

2,6-dimetilhept-6-ēn-1-ols

36806-46-9

348

Vismaz 90 %; sekundārās sastāvdaļas 5-10 % 2,6-dimetil-5-heptēn-1-ola

JECFA”;

| 3) | ierakstu attiecībā uz FL Nr. 02.145 aizstāj ar šādu:













  “02.145 | 2,6-dimetilokta-1,5,7-triēn-3-ols | 29414-56-0 | | | | | | EFSA”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

3)

ierakstu attiecībā uz FL Nr. 02.145 aizstāj ar šādu:

“02.145

2,6-dimetilokta-1,5,7-triēn-3-ols

29414-56-0

EFSA”;

| 4) | ierakstu attiecībā uz FL Nr. 02.194 aizstāj ar šādu:













  “02.194 | Okta-1,5-diēn-3-ols | 83861-74-9 | | | | | | EFSA”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

4)

ierakstu attiecībā uz FL Nr. 02.194 aizstāj ar šādu:

“02.194

Okta-1,5-diēn-3-ols

83861-74-9

EFSA”;

| 5) | ierakstu attiecībā uz FL Nr. 02.211 aizstāj ar šādu:













  “02.211 | Undeka-1,5-diēn-3-ols | 56722-23-7 | | | | | | EFSA”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

5)

ierakstu attiecībā uz FL Nr. 02.211 aizstāj ar šādu:

“02.211

Undeka-1,5-diēn-3-ols

56722-23-7

EFSA”;

| 6) | ierakstu attiecībā uz FL Nr. 02.229 aizstāj ar šādu:













  “02.229 | (-)-3,7-dimetil-6-oktēn-1-ols | 7540-51-4 | | | Vismaz 90 % cis-izomēra; sekundārās sastāvdaļas 2–6 % di-nepiesātināto un piesātināto C10 spirtu, 2–4 % citronelilacetāta un 2–3 % citronelāla | | | EFSA”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

6)

ierakstu attiecībā uz FL Nr. 02.229 aizstāj ar šādu:

“02.229

(-)-3,7-dimetil-6-oktēn-1-ols

7540-51-4

Vismaz 90 % cis-izomēra; sekundārās sastāvdaļas 2–6 % di-nepiesātināto un piesātināto C10 spirtu, 2–4 % citronelilacetāta un 2–3 % citronelāla

EFSA”;

| 7) | ierakstu attiecībā uz FL Nr. 02.252 aizstāj ar šādu:













  “02.252 | 4,8-dimetil-3,7-nonadiēn-2-ols | 67845-50-5 | 1841 | | | | | EFSA”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

7)

ierakstu attiecībā uz FL Nr. 02.252 aizstāj ar šādu:

“02.252

4,8-dimetil-3,7-nonadiēn-2-ols

67845-50-5

1841

EFSA”;

| 8) | ierakstu attiecībā uz FL Nr. 05.026 aizstāj ar šādu:













  “05.026 | o-tolualdheīds | 529-20-4 | | | | | | EFSA”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

8)

ierakstu attiecībā uz FL Nr. 05.026 aizstāj ar šādu:

“05.026

o-tolualdheīds

529-20-4

EFSA”;

| 9) | ierakstu attiecībā uz FL Nr. 05.028 aizstāj ar šādu:













  “05.028 | m-tolualdehīds | 620-23-5 | | | | | | EFSA”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

9)

ierakstu attiecībā uz FL Nr. 05.028 aizstāj ar šādu:

“05.028

m-tolualdehīds

620-23-5

EFSA”;

| 10) | ierakstu attiecībā uz FL Nr. 05.029 aizstāj ar šādu:













  “05.029 | p-tolualdehīds | 104-87-0 | | | | | | EFSA”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

10)

ierakstu attiecībā uz FL Nr. 05.029 aizstāj ar šādu:

“05.029

p-tolualdehīds

104-87-0

EFSA”;

| 11) | ierakstu attiecībā uz FL Nr. 05.085 aizstāj ar šādu:













  “05.085 | (Z)-Hept-4-enāls | 6728-31-0 | 320 | 2124 | Vismaz 93 % no hept-4-enāla Z formas; sekundārā sastāvdaļa 2–5 % no hept-4-enāla E formas | | | JECFA”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

11)

ierakstu attiecībā uz FL Nr. 05.085 aizstāj ar šādu:

“05.085

(Z)-Hept-4-enāls

6728-31-0

320

2124

Vismaz 93 % no hept-4-enāla Z formas; sekundārā sastāvdaļa 2–5 % no hept-4-enāla E formas

JECFA”;

| 12) | ierakstu attiecībā uz FL Nr. 05.137 aizstāj ar šādu:













  “05.137 | Dec-4-(cis)-enāls | 21662-09-9 | | | Vismaz 90 %; sekundārā sastāvdaļa vismaz 5 % trans-izomēra | | | EFSA”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

12)

ierakstu attiecībā uz FL Nr. 05.137 aizstāj ar šādu:

“05.137

Dec-4-(cis)-enāls

21662-09-9

Vismaz 90 %; sekundārā sastāvdaļa vismaz 5 % trans-izomēra

EFSA”;

| 13) | ierakstu attiecībā uz FL Nr. 05.182 aizstāj ar šādu:













  “05.182 | 2,6,6-trimetilcikloheks-2-ēn-1-karboksaldehīds | 432-24-6 | | | | | | EFSA”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

13)

ierakstu attiecībā uz FL Nr. 05.182 aizstāj ar šādu:

“05.182

2,6,6-trimetilcikloheks-2-ēn-1-karboksaldehīds

432-24-6

EFSA”;

| 14) | ierakstu attiecībā uz FL Nr. 07.190 aizstāj ar šādu:













  “07.190 | Okta-1,5-diēn-3-ons | 65213-86-7 | 1848 | | Stereoizomēru maisījums: 60–90 % E-formas un 10–40 % Z-formas | | | EFSA”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

14)

ierakstu attiecībā uz FL Nr. 07.190 aizstāj ar šādu:

“07.190

Okta-1,5-diēn-3-ons

65213-86-7

1848

Stereoizomēru maisījums: 60–90 % E-formas un 10–40 % Z-formas

EFSA”;

| 15) | ierakstu attiecībā uz FL Nr. 07.198 aizstāj ar šādu:













  “07.198 | Pseido-jonons | 141-10-6 | | 11191 | | | | EFSA”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

15)

ierakstu attiecībā uz FL Nr. 07.198 aizstāj ar šādu:

“07.198

Pseido-jonons

141-10-6

11191

EFSA”;

| 16) | ierakstu attiecībā uz FL Nr. 07.202 aizstāj ar šādu:













  “07.202 | 2,6,6-trimetilcikloheks-2-ēn-1-ons | 20013-73-4 | | | | | | EFSA”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

16)

ierakstu attiecībā uz FL Nr. 07.202 aizstāj ar šādu:

“07.202

2,6,6-trimetilcikloheks-2-ēn-1-ons

20013-73-4

EFSA”;

| 17) | ierakstu attiecībā uz FL Nr. 07.204 aizstāj ar šādu:













  “07.204 | 3,3,6-trimetilhepta-1,5-diēn-4-ons | 546-49-6 | | | | | | EFSA”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

17)

ierakstu attiecībā uz FL Nr. 07.204 aizstāj ar šādu:

“07.204

3,3,6-trimetilhepta-1,5-diēn-4-ons

546-49-6

EFSA”;

| 18) | ierakstu attiecībā uz FL Nr. 07.255 aizstāj ar šādu:













  “07.255 | L-piperitons | 4573-50-6 | 1856 | | | | | EFSA”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

18)

ierakstu attiecībā uz FL Nr. 07.255 aizstāj ar šādu:

“07.255

L-piperitons

4573-50-6

1856

EFSA”;

| 19) | ierakstu attiecībā uz FL Nr. 08.004 aizstāj ar šādu:













  “08.004 | Pienskābe | 50-21-5 | 930 | 4 | | | | EFSA”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

19)

ierakstu attiecībā uz FL Nr. 08.004 aizstāj ar šādu:

“08.004

Pienskābe

50-21-5

930

4

EFSA”;

| 20) | ierakstu attiecībā uz FL Nr. 09.016 aizstāj ar šādu:













  “09.016 | Mentilacetāts | 16409-45-3 | 431 | 206 | | | | JECFA”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

20)

ierakstu attiecībā uz FL Nr. 09.016 aizstāj ar šādu:

“09.016

Mentilacetāts

16409-45-3

431

206

JECFA”;

| 21) | ierakstu attiecībā uz FL Nr. 09.131 aizstāj ar šādu:













  “09.131 | DL-izobornilpropionāts | 2756-56-1 | 1391 | 412 | | | | EFSA”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

21)

ierakstu attiecībā uz FL Nr. 09.131 aizstāj ar šādu:

“09.131

DL-izobornilpropionāts

2756-56-1

1391

412

EFSA”;

| 22) | ierakstu attiecībā uz FL Nr. 09.132 aizstāj ar šādu:













  “09.132 | Benzilpropionāts | 122-63-4 | 842 | 413 | | | | EFSA”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

22)

ierakstu attiecībā uz FL Nr. 09.132 aizstāj ar šādu:

“09.132

Benzilpropionāts

122-63-4

842

413

EFSA”;

| 23) | ierakstu attiecībā uz FL Nr. 09.266 aizstāj ar šādu:













  “09.266 | Heksil 2-butenoāts | 19089-92-0 | 1807 | 10688 | | | | EFSA”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

23)

ierakstu attiecībā uz FL Nr. 09.266 aizstāj ar šādu:

“09.266

Heksil 2-butenoāts

19089-92-0

1807

10688

EFSA”;

| 24) | ierakstu attiecībā uz FL Nr. 09.562 aizstāj ar šādu:













  “09.562 | trans-3-heksenilformiāts | 56922-80-6 | | | | | | EFSA”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

24)

ierakstu attiecībā uz FL Nr. 09.562 aizstāj ar šādu:

“09.562

trans-3-heksenilformiāts

56922-80-6

EFSA”;

| 25) | ierakstu attiecībā uz FL Nr. 09.578 aizstāj ar šādu:













  “09.578 | Heksil (E)-but-2-enoāts | 1617-25-0 | | 10688 | | | | EFSA”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

25)

ierakstu attiecībā uz FL Nr. 09.578 aizstāj ar šādu:

“09.578

Heksil (E)-but-2-enoāts

1617-25-0

10688

EFSA”;

| 26) | ierakstu attiecībā uz FL Nr. 09.596 aizstāj ar šādu:













  “09.596 | Izopentil (Z)-but-2-enoāts | 10482-55-0 | | | | | | EFSA”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

26)

ierakstu attiecībā uz FL Nr. 09.596 aizstāj ar šādu:

“09.596

Izopentil (Z)-but-2-enoāts

10482-55-0

EFSA”;

| 27) | ierakstu attiecībā uz FL Nr. 09.854 aizstāj ar šādu:













  “09.854 | cis-3-heksenil-2-metilbutanoāts | 53398-85-9 | | | | | | EFSA”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

27)

ierakstu attiecībā uz FL Nr. 09.854 aizstāj ar šādu:

“09.854

cis-3-heksenil-2-metilbutanoāts

53398-85-9

EFSA”;

| 28) | ierakstu attiecībā uz FL Nr. 09.858 aizstāj ar šādu:













  “09.858 | Fenilmetil-2-metil-2-butenoāts | 67674-41-3 | | | Stereoizomēru maisījums: 60–90 % E-formas un 10–40 % Z-formas | | | EFSA”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

28)

ierakstu attiecībā uz FL Nr. 09.858 aizstāj ar šādu:

“09.858

Fenilmetil-2-metil-2-butenoāts

67674-41-3

Stereoizomēru maisījums: 60–90 % E-formas un 10–40 % Z-formas

EFSA”;

| 29) | ierakstu attiecībā uz FL Nr. 09.880 aizstāj ar šādu:













  “09.880 | (Z)-Hept-4-ēn-2-il butanoāts | 94088-12-7 | | | | | | EFSA”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

29)

ierakstu attiecībā uz FL Nr. 09.880 aizstāj ar šādu:

“09.880

(Z)-Hept-4-ēn-2-il butanoāts

94088-12-7

EFSA”;

| 30) | ierakstu attiecībā uz FL Nr. 09.936 aizstāj ar šādu:













  “09.936 | 4,8-dimetil-3,7-nonadiēn-2-ilacetāts | 91418-25-6 | 1847 | | | | | EFSA”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

30)

ierakstu attiecībā uz FL Nr. 09.936 aizstāj ar šādu:

“09.936

4,8-dimetil-3,7-nonadiēn-2-ilacetāts

91418-25-6

1847

EFSA”;

| 31) | ierakstu attiecībā uz FL Nr. 12.075 aizstāj ar šādu:













  “12.075 | Metilprop-1-enildisulfīds | 5905-47-5 | 569 | 11712 | Vismaz 90 %; sekundārās sastāvdaļas 3–4 % dimetil disulfīda un 3–4 % di-1- propenildisulfīda | | | JECFA”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

31)

ierakstu attiecībā uz FL Nr. 12.075 aizstāj ar šādu:

“12.075

Metilprop-1-enildisulfīds

5905-47-5

569

11712

Vismaz 90 %; sekundārās sastāvdaļas 3–4 % dimetil disulfīda un 3–4 % di-1- propenildisulfīda

JECFA”;

| 32) | ierakstu attiecībā uz FL Nr. 12.086 aizstāj ar šādu:













  “12.086 | S-metil-2- metilbutāntioāts | 42075-45-6 | 486 | | | | | JECFA”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

32)

ierakstu attiecībā uz FL Nr. 12.086 aizstāj ar šādu:

“12.086

S-metil-2- metilbutāntioāts

42075-45-6

486

JECFA”;

| 33) | ierakstu attiecībā uz FL Nr. 12.273 aizstāj ar šādu:













  “12.273 | 3-(metiltio)heptanāls | 51755-70-5 | 1692 | | Vismaz 92 %; sekundārā sastāvdaļa 5–7 % (E)-hept-2-enāla | | | EFSA”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

33)

ierakstu attiecībā uz FL Nr. 12.273 aizstāj ar šādu:

“12.273

3-(metiltio)heptanāls

51755-70-5

1692

Vismaz 92 %; sekundārā sastāvdaļa 5–7 % (E)-hept-2-enāla

EFSA”;

| 34) | ierakstu attiecībā uz FL Nr. 13.028 aizstāj ar šādu:













  “13.028 | 2-Butil-5- vai 6-keto-1,4-dioksāns | 65504-95-2 | 1484 | 2206 | | | | EFSA”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

34)

ierakstu attiecībā uz FL Nr. 13.028 aizstāj ar šādu:

“13.028

2-Butil-5- vai 6-keto-1,4-dioksāns

65504-95-2

1484

2206

EFSA”;

| 35) | ierakstu attiecībā uz FL Nr. 13.170 aizstāj ar šādu:













  “13.170 | 2S-cis-tetrahidro-4-metil-2-(2-metil-1-propenil)-2H-pirāns | 3033-23-6 | | | | | | EFSA”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

35)

ierakstu attiecībā uz FL Nr. 13.170 aizstāj ar šādu:

“13.170

2S-cis-tetrahidro-4-metil-2-(2-metil-1-propenil)-2H-pirāns

3033-23-6

EFSA”;

| 36) | ierakstu attiecībā uz FL Nr. 13.190 aizstāj ar šādu:













  “13.190 | 3-((2-metil-3-furil)tio)-2-butanons | 61295-44-1 | 1525 | | | | | EFSA”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

36)

ierakstu attiecībā uz FL Nr. 13.190 aizstāj ar šādu:

“13.190

3-((2-metil-3-furil)tio)-2-butanons

61295-44-1

1525

EFSA”;

| 37) | ierakstu attiecībā uz FL Nr. 14.067 aizstāj ar šādu:













  “14.067 | 2-etoksi-3-metilpirazīns | 32737-14-7 | 793 | 11921 | Vismaz 82 % 2-etoksi-3-metilpirazīna. Sekundārās sastāvdaļas 15 % 2-etoksi-5-metilpirazīna (CAS Nr. 67845-34-5) vai 2-etoksi-6-metilpirazīna (CAS Nr. 53163-97-6) | | | EFSA”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

37)

ierakstu attiecībā uz FL Nr. 14.067 aizstāj ar šādu:

“14.067

2-etoksi-3-metilpirazīns

32737-14-7

793

11921

Vismaz 82 % 2-etoksi-3-metilpirazīna. Sekundārās sastāvdaļas 15 % 2-etoksi-5-metilpirazīna (CAS Nr. 67845-34-5) vai 2-etoksi-6-metilpirazīna (CAS Nr. 53163-97-6)

EFSA”;

| 38) | ierakstu attiecībā uz FL Nr. 15.134 aizstāj ar šādu:













  “15.134 | 2,5-dihidroksi-1,4-ditiāns | 40018-26-6 | 550 | | Stereoizomēru maisījums: 25–30 % no (2S,5S un 2R,5R) un 70–75 % (2S,5R un 2R,5S) | | | EFSA”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

38)

ierakstu attiecībā uz FL Nr. 15.134 aizstāj ar šādu:

“15.134

2,5-dihidroksi-1,4-ditiāns

40018-26-6

550

Stereoizomēru maisījums: 25–30 % no (2S,5S un 2R,5R) un 70–75 % (2S,5R un 2R,5S)

EFSA”;

| 39) | ierakstu attiecībā uz FL Nr. 16.095 aizstāj ar šādu:













  “16.095 | N-[(2E)-3,7-dimetil-2,6-oktadiēn-1-il]-ciklopropānkarboksamīds | 744251-93-2 | 1779 | | | | | EFSA”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

39)

ierakstu attiecībā uz FL Nr. 16.095 aizstāj ar šādu:

“16.095

N-[(2E)-3,7-dimetil-2,6-oktadiēn-1-il]-ciklopropānkarboksamīds

744251-93-2

1779

EFSA”;

| 40) | ierakstu attiecībā uz FL Nr. 16.123 aizstāj ar šādu:













  “16.123 | (1R,2S,5R)-N-(4-metoksifenil)-5-metil-2-(1-metiletil)cikloheksānkarboksamīds | 68489-09-8 | | | | | | EFSA”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

40)

ierakstu attiecībā uz FL Nr. 16.123 aizstāj ar šādu:

“16.123

(1R,2S,5R)-N-(4-metoksifenil)-5-metil-2-(1-metiletil)cikloheksānkarboksamīds

68489-09-8

EFSA”;

| 41) | ierakstu attiecībā uz FL Nr. 17.015 aizstāj ar šādu:













  “17.015 | DL-metilmetionīnsulfonija hlorīds | 3493-12-7 | 1427 | 761 | | | | EFSA” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

41)

ierakstu attiecībā uz FL Nr. 17.015 aizstāj ar šādu:

“17.015

DL-metilmetionīnsulfonija hlorīds

3493-12-7

1427

761

EFSA”

---

| 15.10.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 273/25 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 273/25

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 986/2013

(2013. gada 14. oktobris),

ar kuru attiecībā uz ELGF 2014. grāmatvedības gadu nosaka procentu likmes, kas jāpiemēro, aprēķinot finansēšanas izmaksas intervences pasākumiem, kuros ietilpst krājumu iepirkšana, uzglabāšana un realizācija

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2005. gada 21. jūnija Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (1) un jo īpaši tās 3. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulas (EK) Nr. 884/2006 (2) 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteikts, ka finansiālās izmaksas par līdzekļiem, ko dalībvalstis mobilizējušas, lai iepirktu produktus, jānosaka saskaņā ar minētās regulas IV pielikumā noteiktajiem aprēķināšanas noteikumiem. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulas (EK) Nr. 884/2006 (2) 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteikts, ka finansiālās izmaksas par līdzekļiem, ko dalībvalstis mobilizējušas, lai iepirktu produktus, jānosaka saskaņā ar minētās regulas IV pielikumā noteiktajiem aprēķināšanas noteikumiem.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 884/2006 IV pielikuma I.1. punkta pirmajā daļā noteikts, ka attiecīgās finansiālās izmaksas ir aprēķināmas, pamatojoties uz vienotu procentu likmi, ko Savienībai katra grāmatvedības gada sākumā nosaka Komisija. Šī procentu likme atbilst vidējām trīs mēnešu un divpadsmit mēnešu EURIBOR nākotnes procentu likmēm, kas reģistrētas sešos mēnešos pirms dalībvalstu paziņojuma, kā paredzēts iepriekš minētā IV pielikuma I.2. punkta pirmajā daļā attiecībā viena trešdaļa pret divām trešdaļām. Šī likme jānosaka pirms katra Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) grāmatvedības gada sākuma. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 884/2006 IV pielikuma I.1. punkta pirmajā daļā noteikts, ka attiecīgās finansiālās izmaksas ir aprēķināmas, pamatojoties uz vienotu procentu likmi, ko Savienībai katra grāmatvedības gada sākumā nosaka Komisija. Šī procentu likme atbilst vidējām trīs mēnešu un divpadsmit mēnešu EURIBOR nākotnes procentu likmēm, kas reģistrētas sešos mēnešos pirms dalībvalstu paziņojuma, kā paredzēts iepriekš minētā IV pielikuma I.2. punkta pirmajā daļā attiecībā viena trešdaļa pret divām trešdaļām. Šī likme jānosaka pirms katra Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) grāmatvedības gada sākuma.

| (3) | Tomēr atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 884/2006 IV pielikuma I.2. punkta otrajai daļai, ja kādas dalībvalsts paziņotā procentu likme ir augstāka par Savienībai noteikto vienādo procentu likmi atsauces periodā, piemēro vienādo procentu likmi. Ja kādas dalībvalsts paziņotā procentu likme ir zemāka par Savienībai noteikto vienādo procentu likmi atsauces periodā, procentu likmi šai dalībvalstij nosaka saskaņā ar paziņoto procentu likmi. |
| --- | --- |

(3)

Tomēr atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 884/2006 IV pielikuma I.2. punkta otrajai daļai, ja kādas dalībvalsts paziņotā procentu likme ir augstāka par Savienībai noteikto vienādo procentu likmi atsauces periodā, piemēro vienādo procentu likmi. Ja kādas dalībvalsts paziņotā procentu likme ir zemāka par Savienībai noteikto vienādo procentu likmi atsauces periodā, procentu likmi šai dalībvalstij nosaka saskaņā ar paziņoto procentu likmi.

| (4) | Turklāt atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 884/2006 IV pielikuma I.2. punkta trešajai daļai, ja dalībvalsts neiesniedz paziņojumu saskaņā ar minētā IV pielikuma I.2. punkta pirmajā daļā norādīto formu un termiņiem, uzskata, ka šīs valsts samaksātā procentu likme ir 0 %. Ja dalībvalsts paziņo, ka tai nav radušās ar procentu likmēm saistītās izmaksas, jo atsauces periodā tai nebija lauksaimniecības produktu, kas nodoti valsts intervences krājumos, šai dalībvalstij piemēro Komisijas noteikto vienoto procentu likmi. |
| --- | --- |

(4)

Turklāt atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 884/2006 IV pielikuma I.2. punkta trešajai daļai, ja dalībvalsts neiesniedz paziņojumu saskaņā ar minētā IV pielikuma I.2. punkta pirmajā daļā norādīto formu un termiņiem, uzskata, ka šīs valsts samaksātā procentu likme ir 0 %. Ja dalībvalsts paziņo, ka tai nav radušās ar procentu likmēm saistītās izmaksas, jo atsauces periodā tai nebija lauksaimniecības produktu, kas nodoti valsts intervences krājumos, šai dalībvalstij piemēro Komisijas noteikto vienoto procentu likmi.

| (5) | Izņemot Franciju un Zviedriju, dalībvalstis ir paziņojušas, ka tām nav radušās ar procentu likmēm saistītās izmaksas, jo atsauces periodā tām nebija valsts intervences krājumos nodotu lauksaimniecības produktu. Turklāt atsauces periodā šo dalībvalstu procentu likmes bija augstākas par Savienībai noteikto procentu likmi. Visbeidzot, Horvātijai noteiktās procentu likmes bija tās procentu likmes, kas noteiktas 2013. gada jūlijā un augustā. |
| --- | --- |

(5)

Izņemot Franciju un Zviedriju, dalībvalstis ir paziņojušas, ka tām nav radušās ar procentu likmēm saistītās izmaksas, jo atsauces periodā tām nebija valsts intervences krājumos nodotu lauksaimniecības produktu. Turklāt atsauces periodā šo dalībvalstu procentu likmes bija augstākas par Savienībai noteikto procentu likmi. Visbeidzot, Horvātijai noteiktās procentu likmes bija tās procentu likmes, kas noteiktas 2013. gada jūlijā un augustā.

| (6) | Ievērojot dalībvalstu sniegtos paziņojumus Komisijai, procentu likmes, kas jāpiemēro attiecībā uz ELGF 2014. grāmatvedības gadu, būtu jānosaka, ņemot vērā šos dažādos faktorus. |
| --- | --- |

(6)

Ievērojot dalībvalstu sniegtos paziņojumus Komisijai, procentu likmes, kas jāpiemēro attiecībā uz ELGF 2014. grāmatvedības gadu, būtu jānosaka, ņemot vērā šos dažādos faktorus.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības fondu komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības fondu komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Attiecībā uz izdevumiem, kas dalībvalstīm rodas kā finansiālās izmaksas par līdzekļu piesaistīšanu intervences produktu iegādei un kas attiecināmi uz Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) 2014. grāmatvedības gadu, Regulas (EK) Nr. 884/2006 IV pielikumā paredzētās procentu likmes, piemērojot minētās regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu, nosaka 0,4 % apmērā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2013. gada 1. oktobra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 14. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2006. gada 21. jūnija Regula (EK) Nr. 884/2006, ar ko nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 1290/2005 attiecībā uz intervences krājumu glabāšanas pasākumu finansēšanu, ko veic Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF), un intervences krājumu glabāšanas darbību iegrāmatošanu, ko īsteno dalībvalstu maksājumu aģentūras (OV L 171, 23.6.2006., 35. lpp.).

2

---

| 15.10.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 273/27 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 273/27

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 987/2013

(2013. gada 14. oktobris)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Fenland Celery (AĢIN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012 tika atcelta un aizstāta Padomes 2006. gada 20. marta Regula (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (2). |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012 tika atcelta un aizstāta Padomes 2006. gada 20. marta Regula (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (2).

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punktu Apvienotās Karalistes iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Fenland Celery ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punktu Apvienotās Karalistes iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Fenland Celery ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3).

| (3) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc nosaukums Fenland Celery būtu jāreģistrē, |
| --- | --- |

(3)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc nosaukums Fenland Celery būtu jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu ieraksta reģistrā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 14. oktobrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

2

(3)  OV C 353, 17.11.2012., 9. lpp.

3

---

PIELIKUMS

Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

1.6. grupa.   Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

APVIENOTĀ KARALISTE

Fenland Celery (AĢIN)

---

| 15.10.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 273/29 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 273/29

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 988/2013

(2013. gada 14. oktobris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 14. oktobrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | MK | 41,5 |
| ZZ | 41,5 |
| 0707 00 05 | MK | 50,7 |
| TR | 121,6 |
| ZZ | 86,2 |
| 0709 93 10 | TR | 121,5 |
| ZZ | 121,5 |
| 0805 50 10 | AR | 112,1 |
| CL | 118,6 |
| IL | 100,2 |
| TR | 85,0 |
| ZA | 111,5 |
| ZZ | 105,5 |
| 0806 10 10 | BR | 257,9 |
| MK | 32,3 |
| TR | 137,1 |
| ZZ | 142,4 |
| 0808 10 80 | BA | 56,1 |
| BR | 89,2 |
| CL | 146,7 |
| NZ | 125,2 |
| US | 178,1 |
| ZA | 135,6 |
| ZZ | 121,8 |
| 0808 30 90 | TR | 128,9 |
| US | 162,0 |
| ZZ | 145,5 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

MK

41,5

ZZ

41,5

0707 00 05

MK

50,7

TR

121,6

ZZ

86,2

0709 93 10

TR

121,5

ZZ

121,5

0805 50 10

AR

112,1

CL

118,6

IL

100,2

TR

85,0

ZA

111,5

ZZ

105,5

0806 10 10

BR

257,9

MK

32,3

TR

137,1

ZZ

142,4

0808 10 80

BA

56,1

BR

89,2

CL

146,7

NZ

125,2

US

178,1

ZA

135,6

ZZ

121,8

0808 30 90

TR

128,9

US

162,0

ZZ

145,5

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 15.10.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 273/31 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 273/31

---

PADOMES LĒMUMS

(2013. gada 7. oktobris),

ar ko nosaka nostāju, kura Eiropas Savienībai jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas Vispārējā padomē par lūgumu piešķirt PTO atbrīvojumu attiecībā uz papildu autonomajām tirdzniecības preferencēm, ko Savienība piešķir Moldovas Republikai

(2013/500/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Marakešas nolīguma, ar ko izveido Pasaules tirdzniecības organizāciju (“PTO līgums”), IX pantā ir noteiktas procedūras, saskaņā ar kurām piešķir atbrīvojumus attiecībā uz daudzpusējiem tirdzniecības līgumiem, kas minēti PTO līguma 1A, 1B vai 1C pielikumā un to pielikumos. |
| --- | --- |

(1)

Marakešas nolīguma, ar ko izveido Pasaules tirdzniecības organizāciju (“PTO līgums”), IX pantā ir noteiktas procedūras, saskaņā ar kurām piešķir atbrīvojumus attiecībā uz daudzpusējiem tirdzniecības līgumiem, kas minēti PTO līguma 1A, 1B vai 1C pielikumā un to pielikumos.

| (2) | Padomes Regula (EK) Nr. 55/2008 (1), tika grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 581/2011 (2), lai autonomās tirdzniecības preferenču piemērošanu Moldovas Republikai (“Moldova”) pagarinātu līdz 2015. gada 31. decembrim un pielāgotu tarifu likmes kvotas dažiem lauksaimniecības produktiem. Regula (EK) Nr. 55/2008 nodrošina brīvu piekļuvi Savienības tirgum visiem Moldovas izcelsmes produktiem, izņemot konkrētus lauksaimniecības produktus, kas uzskaitīti minētās regulas I pielikumā. Uz produktiem, kuri uzskaitīti minētajā pielikumā, attiecas ierobežotas koncesijas, proti, muitas nodokļu atbrīvojumi, izmantojot tarifu kvotas vai samazinātus muitas nodokļus. Lai liberalizētu vīna importu no Moldovas, var pieņemt Regulā (EK) Nr. 55/2008 izklāstīto preferenču darbības jomas turpmāku paplašināšanu. |
| --- | --- |

(2)

Padomes Regula (EK) Nr. 55/2008 (1), tika grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 581/2011 (2), lai autonomās tirdzniecības preferenču piemērošanu Moldovas Republikai (“Moldova”) pagarinātu līdz 2015. gada 31. decembrim un pielāgotu tarifu likmes kvotas dažiem lauksaimniecības produktiem. Regula (EK) Nr. 55/2008 nodrošina brīvu piekļuvi Savienības tirgum visiem Moldovas izcelsmes produktiem, izņemot konkrētus lauksaimniecības produktus, kas uzskaitīti minētās regulas I pielikumā. Uz produktiem, kuri uzskaitīti minētajā pielikumā, attiecas ierobežotas koncesijas, proti, muitas nodokļu atbrīvojumi, izmantojot tarifu kvotas vai samazinātus muitas nodokļus. Lai liberalizētu vīna importu no Moldovas, var pieņemt Regulā (EK) Nr. 55/2008 izklāstīto preferenču darbības jomas turpmāku paplašināšanu.

| (3) | Vajadzīgajā apmērā nepastāvot atbrīvojumam no pienākumiem, ko Savienība uzņēmusies saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību I panta 1. punktu un XIII pantu, šo autonomo tirdzniecības preferenču ietvaros piemērotais režīms būtu jāattiecina uz visām citām PTO dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(3)

Vajadzīgajā apmērā nepastāvot atbrīvojumam no pienākumiem, ko Savienība uzņēmusies saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību I panta 1. punktu un XIII pantu, šo autonomo tirdzniecības preferenču ietvaros piemērotais režīms būtu jāattiecina uz visām citām PTO dalībvalstīm.

| (4) | Savienības interesēs ir lūgt pagarināt PTO atbrīvojumu attiecībā uz autonomajām tirdzniecības preferencēm, ko Savienība piešķir Moldovai saskaņā ar PTO līguma IX panta 3. punktu, lai Savienība varētu atļauties beznodokļu vai preferenciālu režīmu Moldovas izcelsmes produktiem, tostarp dažiem lauksaimniecības produktiem, attiecībā uz kuriem ir dots ierobežots skaits koncesiju, kā noteikts šā lēmuma pielikumā, bez vajadzības līdz 2015. gada 31. decembrim pagarināt to pašu beznodokļu vai preferenciālo režīmu tādiem pašiem produktiem no jebkuras citas PTO dalībvalsts. |
| --- | --- |

(4)

Savienības interesēs ir lūgt pagarināt PTO atbrīvojumu attiecībā uz autonomajām tirdzniecības preferencēm, ko Savienība piešķir Moldovai saskaņā ar PTO līguma IX panta 3. punktu, lai Savienība varētu atļauties beznodokļu vai preferenciālu režīmu Moldovas izcelsmes produktiem, tostarp dažiem lauksaimniecības produktiem, attiecībā uz kuriem ir dots ierobežots skaits koncesiju, kā noteikts šā lēmuma pielikumā, bez vajadzības līdz 2015. gada 31. decembrim pagarināt to pašu beznodokļu vai preferenciālo režīmu tādiem pašiem produktiem no jebkuras citas PTO dalībvalsts.

| (5) | Savienībai jāiesniedz šāds lūgums PTO. |
| --- | --- |

(5)

Savienībai jāiesniedz šāds lūgums PTO.

| (6) | Tādēļ ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienībai jāieņem PTO Vispārējā padomē attiecībā uz lūgumu, |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienībai jāieņem PTO Vispārējā padomē attiecībā uz lūgumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas Vispārējā padomē, ir lūgt pagarinājumu līdz 2015. gada 31. decembrim PTO atbrīvojumam attiecībā uz autonomajām tirdzniecības preferencēm, kuras Savienība piešķir Moldovai attiecībā uz Moldovas izcelsmes produktiem, tostarp dažiem lauksaimniecības produktiem, attiecībā uz kuriem ir dots ierobežots skaits koncesiju, kā izklāstīts pielikumā.

Šo nostāju pauž Komisija.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2013. gada 7. oktobrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J. BERNATONIS

---

(1)  Padomes Regula (EK) Nr. 55/2008 (2008. gada 21. janvāris), ar ko ievieš autonomās tirdzniecības preferences Moldovas Republikai un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 980/2005 un Komisijas Lēmumu 2005/924/EK (OV L 20, 24.1.2008., 1. lpp.).

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 581/2011 (2011. gada 8. jūnijs), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 55/2008, ar ko ievieš autonomās tirdzniecības preferences Moldovas Republikai (OV L 165, 24.6.2011., 5. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

PRODUKTI, UZ KURIEM ATTIECAS KVANTITATĪVIE IEROBEŽOJUMI VAI CENU ROBEŽAS

1.   Produkti, uz kuriem attiecas beznodokļu tarifu gada kvotas

| Kārtas Nr. | KN kods | Apraksts | 2013 (1) | 2014 (1) | 2015 (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.0504 | 0201 līdz 0204 | Svaiga, atdzesēta vai saldēta liellopu, cūku, kazu un aitu gaļa | 4 000 (2) | 4 000 (2) | 4 000 (2) |
| 09.0505 | ex 0207 | Mājputnu gaļa un ēdami subprodukti pozīcijā 0105, svaiga, atdzesēta vai saldēta, izņemot treknās aknas apakšpozīcijā 0207 34 | 500 (2) | 500 (2) | 500 (2) |
| 09.0506 | ex 0210 | Sālīta, sālījumā, žāvēta vai kūpināta cūku un liellopu gaļa un gaļas subprodukti; ēdami cūku un liellopu gaļas vai gaļas subproduktu milti un gatavi izstrādājumi | 500 (2) | 500 (2) | 500 (2) |
| 09.4210 | 0401 līdz 0406 | Piena produkti | 1 500 (2) | 1 500 (2) | 1 500 (2) |
| 09.0507 | 0407 00 | Putnu olas čaumalās | 120 (3) | 120 (3) | 120 (3) |
| 09.0508 | ex 0408 | Putnu olas bez čaumalas un olu dzeltenumi, izņemot tos, kas nav piemēroti cilvēku uzturam | 300 (2) | 300 (2) | 300 (2) |
| 09.0509 | 1001 90 91
  1001 90 99 | Citi speltas kvieši (izņemot speltas kviešus sējai), parastie kvieši un kviešu un rudzu maisījums | 55 000 (2) | 60 000 (2) | 65 000 (2) |
| 09.0510 | 1003 00 90 | Mieži | 50 000 (2) | 55 000 (2) | 60 000 (2) |
| 09.0511 | 1005 90 | Maize | 45 000 (2) | 50 000 (2) | 55 000 (2) |
| 09.0512 | 1601 00 91
  un
  1601 00 99 | Desas un tamlīdzīgi izstrādājumi no gaļas, gaļas subproduktiem vai asinīm; pārtikas izstrādājumi uz šo produktu bāzes | 600 (2) | 600 (2) | 600 (2) |
| ex 1602 | Citi gatavi izstrādājumi vai konservi no gaļas, gaļas subproduktiem vai asinīm:






  — | no Gallus domesticus sugas vistām, termiski neapstrādāti, |

Kārtas Nr.

KN kods

Apraksts

2013 (1)

2014 (1)

2015 (1)

09.0504

0201 līdz 0204

Svaiga, atdzesēta vai saldēta liellopu, cūku, kazu un aitu gaļa

4 000 (2)

4 000 (2)

4 000 (2)

09.0505

ex 0207

Mājputnu gaļa un ēdami subprodukti pozīcijā 0105, svaiga, atdzesēta vai saldēta, izņemot treknās aknas apakšpozīcijā 0207 34

500 (2)

500 (2)

500 (2)

09.0506

ex 0210

Sālīta, sālījumā, žāvēta vai kūpināta cūku un liellopu gaļa un gaļas subprodukti; ēdami cūku un liellopu gaļas vai gaļas subproduktu milti un gatavi izstrādājumi

500 (2)

500 (2)

500 (2)

09.4210

0401 līdz 0406

Piena produkti

1 500 (2)

1 500 (2)

1 500 (2)

09.0507

0407 00

Putnu olas čaumalās

120 (3)

120 (3)

120 (3)

09.0508

ex 0408

Putnu olas bez čaumalas un olu dzeltenumi, izņemot tos, kas nav piemēroti cilvēku uzturam

300 (2)

300 (2)

300 (2)

09.0509

1001 90 91

1001 90 99

Citi speltas kvieši (izņemot speltas kviešus sējai), parastie kvieši un kviešu un rudzu maisījums

55 000 (2)

60 000 (2)

65 000 (2)

09.0510

1003 00 90

Mieži

50 000 (2)

55 000 (2)

60 000 (2)

09.0511

1005 90

Maize

45 000 (2)

50 000 (2)

55 000 (2)

09.0512

1601 00 91

un

1601 00 99

Desas un tamlīdzīgi izstrādājumi no gaļas, gaļas subproduktiem vai asinīm; pārtikas izstrādājumi uz šo produktu bāzes

600 (2)

600 (2)

600 (2)

ex 1602

Citi gatavi izstrādājumi vai konservi no gaļas, gaļas subproduktiem vai asinīm:

—

no Gallus domesticus sugas vistām, termiski neapstrādāti,

| — | no mājas cūkām, |
| --- | --- |

—

no mājas cūkām,

| — | no liellopiem, termiski neapstrādāti |
| --- | --- |

—

no liellopiem, termiski neapstrādāti

09.0513

1701 99 10

Baltais cukurs

34 000 (2)

34 000 (2)

34 000 (2)

2.   Produkti, kurus atbrīvo no ievedmuitas nodokļa ad valorem komponenta

| KN kods | Apraksts |
| --- | --- |
| 0702 | Svaigi vai atdzesēti tomāti |
| 0703 20 | Ķiploki, svaigi vai dzesināti |
| 0707 | Gurķi un pipargurķīši, svaigi vai atdzesēti |
| 0709 90 70 | Kabači, svaigi vai atdzesēti |
| 0709 90 80 | Artišoki |
| 0806 | Vīnogas, svaigas vai žāvētas |
| 0808 10 | Svaigi āboli |
| 0808 20 | Bumbieri un cidonijas |
| 0809 10 | Aprikozes |
| 0809 20 | Ķirši |
| 0809 30 | Persiki, tostarp nektarīni |
| 0809 40 | Plūmes un ērkšķu plūmes |

KN kods

Apraksts

0702

Svaigi vai atdzesēti tomāti

0703 20

Ķiploki, svaigi vai dzesināti

0707

Gurķi un pipargurķīši, svaigi vai atdzesēti

0709 90 70

Kabači, svaigi vai atdzesēti

0709 90 80

Artišoki

0806

Vīnogas, svaigas vai žāvētas

0808 10

Svaigi āboli

0808 20

Bumbieri un cidonijas

0809 10

Aprikozes

0809 20

Ķirši

0809 30

Persiki, tostarp nektarīni

0809 40

Plūmes un ērkšķu plūmes

---

(1)  No 1. janvāra līdz 31. decembrim.

(2)  Tonnas (neto svars).

(3)  Miljoni vienību.

---

| 15.10.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 273/35 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 273/35

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2013. gada 4. oktobris),

ar ko noraida saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/8/EK Nīderlandes paziņoto atteikumu piešķirt difenakumu saturoša biocīdā produkta atļauju

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 6409)

(Autentisks ir tikai teksts nīderlandiešu valodā)

(2013/501/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 16. februāra Direktīvu 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (1) un jo īpaši tās 4. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvas 98/8/EK I pielikumā ir to aktīvo vielu saraksts, kuras Savienības līmenī ir apstiprinātas iekļaušanai biocīdajos produktos. Ar Komisijas 2008. gada 29. jūlija Direktīvu 2008/81/EK, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/8/EK, lai iekļautu tās I pielikumā aktīvo vielu difenakumu (2), pievienoja aktīvo vielu difenakumu izmantošanai 14. produktu veida produktos - rodenticīdos, kas definēti Direktīvas 98/8/EK V pielikumā. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvas 98/8/EK I pielikumā ir to aktīvo vielu saraksts, kuras Savienības līmenī ir apstiprinātas iekļaušanai biocīdajos produktos. Ar Komisijas 2008. gada 29. jūlija Direktīvu 2008/81/EK, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/8/EK, lai iekļautu tās I pielikumā aktīvo vielu difenakumu (2), pievienoja aktīvo vielu difenakumu izmantošanai 14. produktu veida produktos - rodenticīdos, kas definēti Direktīvas 98/8/EK V pielikumā.

| (2) | Uzņēmums Edialux France saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 8. pantu iesniedza Francijai atļaujas pieteikumu par produktu parafīna bloka formā, kas satur difenakumu (turpmāk “apstrīdētais produkts”). Apstrīdētā produkta nosaukums un atsauces numuri Biocīdo produktu reģistrā (“R4BP”) ir norādīti šā lēmuma pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Uzņēmums Edialux France saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 8. pantu iesniedza Francijai atļaujas pieteikumu par produktu parafīna bloka formā, kas satur difenakumu (turpmāk “apstrīdētais produkts”). Apstrīdētā produkta nosaukums un atsauces numuri Biocīdo produktu reģistrā (“R4BP”) ir norādīti šā lēmuma pielikumā.

| (3) | Francija apstrīdētajam produktam piešķīra atļauju 2012. gada 23. februārī. Atļauju pēc tam savstarpēji atzina Vācija, Luksemburga, Beļģija un Šveice. |
| --- | --- |

(3)

Francija apstrīdētajam produktam piešķīra atļauju 2012. gada 23. februārī. Atļauju pēc tam savstarpēji atzina Vācija, Luksemburga, Beļģija un Šveice.

| (4) | Denka Registrations B.V. (turpmāk “pieteikuma iesniedzējs”) 2012. gada 3. jūlijā iesniedza Nīderlandei pilnīgu pieteikumu par Francijas piešķirtās apstrīdētā produkta atļaujas savstarpēju atzīšanu. |
| --- | --- |

(4)

Denka Registrations B.V. (turpmāk “pieteikuma iesniedzējs”) 2012. gada 3. jūlijā iesniedza Nīderlandei pilnīgu pieteikumu par Francijas piešķirtās apstrīdētā produkta atļaujas savstarpēju atzīšanu.

| (5) | Nīderlande 2013. gada 24. janvārī Komisijai, citām dalībvalstīm un pieteikuma iesniedzējam paziņoja priekšlikumu atteikt atļauju saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 4. panta 4. punktu. Nīderlande uzskatīja, ka apstrīdētais produkts neatbilst Direktīvas 98/8/EK 5. panta 1. punkta prasībām, proti, nav pietiekami iedarbīgs, jo tā iedarbīgums nav pierādīts lauka izmēģinājumos vai izmēģinājumos ar lauka izmēģinājumu elementiem. Paziņojumā teikts, ka rodenticīdo produktu iedarbīguma aspekts Nīderlandē tiek apsvērts īpaši rūpīgi, jo ir konstatētas gan žurku, gan peļu rezistences problēmas. |
| --- | --- |

(5)

Nīderlande 2013. gada 24. janvārī Komisijai, citām dalībvalstīm un pieteikuma iesniedzējam paziņoja priekšlikumu atteikt atļauju saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 4. panta 4. punktu. Nīderlande uzskatīja, ka apstrīdētais produkts neatbilst Direktīvas 98/8/EK 5. panta 1. punkta prasībām, proti, nav pietiekami iedarbīgs, jo tā iedarbīgums nav pierādīts lauka izmēģinājumos vai izmēģinājumos ar lauka izmēģinājumu elementiem. Paziņojumā teikts, ka rodenticīdo produktu iedarbīguma aspekts Nīderlandē tiek apsvērts īpaši rūpīgi, jo ir konstatētas gan žurku, gan peļu rezistences problēmas.

| (6) | Komisija aicināja citas dalībvalstis un pieteikuma iesniedzēju 90 dienu laikā iesniegt rakstiskas atsauksmes par paziņojumu saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 27. panta 1. punktu. Minētajā termiņā atsauksmes iesniedza Francija, Beļģija un pieteikuma iesniedzējs. Paziņojumu 2013. gada 25.–26. februārī Produktu atļauju un savstarpējas atzīšanas veicināšanas grupas sanāksmē, kurā piedalījās pieteikuma iesniedzējs, apsprieda arī Komisijas pārstāvji un biocīdo produktu jomā kompetento dalībvalstu iestāžu pārstāvji. |
| --- | --- |

(6)

Komisija aicināja citas dalībvalstis un pieteikuma iesniedzēju 90 dienu laikā iesniegt rakstiskas atsauksmes par paziņojumu saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 27. panta 1. punktu. Minētajā termiņā atsauksmes iesniedza Francija, Beļģija un pieteikuma iesniedzējs. Paziņojumu 2013. gada 25.–26. februārī Produktu atļauju un savstarpējas atzīšanas veicināšanas grupas sanāksmē, kurā piedalījās pieteikuma iesniedzējs, apsprieda arī Komisijas pārstāvji un biocīdo produktu jomā kompetento dalībvalstu iestāžu pārstāvji.

| (7) | No saņemtajām atsauksmēm izriet, ka Francija ir novērtējusi produkta iedarbīgumu saskaņā ar pieejamajām ES vadlīnijām par rodenticīdu biocīdo produktu iedarbīguma novērtēšanu (3). Lai gan tad, kad tiek iesniegts atļaujas pieteikums par rodenticīdu, parasti tiek prasīts, lai ar produktu, attiecībā uz kuru lūdz atļauju, būtu veikti pētījumi gan laboratorijā, gan lauka apstākļos, lauka izmēģinājumus var atmest, ja tiek izvērtētas līdzības ar datiem, kuri iegūti ar citu produktu, kam jau ir piešķirta atļauja saskaņā ar Direktīvu 98/8/EK un kas satur to pašu aktīvo vielu, un kuru jau atļauts izmantot tajā pašā izmantojuma jomā. |
| --- | --- |

(7)

No saņemtajām atsauksmēm izriet, ka Francija ir novērtējusi produkta iedarbīgumu saskaņā ar pieejamajām ES vadlīnijām par rodenticīdu biocīdo produktu iedarbīguma novērtēšanu (3). Lai gan tad, kad tiek iesniegts atļaujas pieteikums par rodenticīdu, parasti tiek prasīts, lai ar produktu, attiecībā uz kuru lūdz atļauju, būtu veikti pētījumi gan laboratorijā, gan lauka apstākļos, lauka izmēģinājumus var atmest, ja tiek izvērtētas līdzības ar datiem, kuri iegūti ar citu produktu, kam jau ir piešķirta atļauja saskaņā ar Direktīvu 98/8/EK un kas satur to pašu aktīvo vielu, un kuru jau atļauts izmantot tajā pašā izmantojuma jomā.

| (8) | Tādējādi secinājumi par apstrīdētā produkta iedarbīgumu tika pamatoti uz līdzību izvērtēšanu ar datiem, kas iegūti ar citu rodenticīdu graudu formā (Sorkil Avoine Speciale
   (4)), kurš atbilst iepriekš minētajās vadlīnijās prasītajiem raksturlielumiem un ar kuru veiktajos lauka izmēģinājumos vai izmēģinājumos ar lauka izmēģinājumu elementiem pierādīts produkta iedarbīgums uz mērķa sugām. |
| --- | --- |

(8)

Tādējādi secinājumi par apstrīdētā produkta iedarbīgumu tika pamatoti uz līdzību izvērtēšanu ar datiem, kas iegūti ar citu rodenticīdu graudu formā (Sorkil Avoine Speciale
   (4)), kurš atbilst iepriekš minētajās vadlīnijās prasītajiem raksturlielumiem un ar kuru veiktajos lauka izmēģinājumos vai izmēģinājumos ar lauka izmēģinājumu elementiem pierādīts produkta iedarbīgums uz mērķa sugām.

| (9) | Saskaņā ar vadlīnijās noteiktajām prasībām ēsmas izvēles izmēģinājumos arī tika pierādīts, ka ēsmas forma neietekmēja ēsmas pieņemamību un ka apstrīdētais produkts pelēm bija pieņemamāks nekā produkts Sorkil Avoine Speciale un žurkām – tikpat pieņemams kā minētais produkts. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar vadlīnijās noteiktajām prasībām ēsmas izvēles izmēģinājumos arī tika pierādīts, ka ēsmas forma neietekmēja ēsmas pieņemamību un ka apstrīdētais produkts pelēm bija pieņemamāks nekā produkts Sorkil Avoine Speciale un žurkām – tikpat pieņemams kā minētais produkts.

| (10) | Ņemot vērā iepriekš minētos argumentus, Komisija atbalsta secinājumus, ko, veicot novērtējumu, izdarījusi Francija un citas dalībvalstis, kuras savstarpēji atzinušas Francijas piešķirto atļauju, uzskatot apstrīdēto produktu par pietiekami iedarbīgu, kā prasīts Direktīvas 98/8/EK 5. panta 1. punktā. Tāpēc Komisija uzskata, ka Nīderlandes pieprasījumu atteikt atļauju nevar attaisnot ar iesniegto pamatojumu. |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā iepriekš minētos argumentus, Komisija atbalsta secinājumus, ko, veicot novērtējumu, izdarījusi Francija un citas dalībvalstis, kuras savstarpēji atzinušas Francijas piešķirto atļauju, uzskatot apstrīdēto produktu par pietiekami iedarbīgu, kā prasīts Direktīvas 98/8/EK 5. panta 1. punktā. Tāpēc Komisija uzskata, ka Nīderlandes pieprasījumu atteikt atļauju nevar attaisnot ar iesniegto pamatojumu.

| (11) | Šajā lēmumā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdo produktu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(11)

Šajā lēmumā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdo produktu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nīderlandes priekšlikums atteikt atļauju, ko Francija 2012. gada 23. februārī piešķīrusi pielikumā minētajam produktam, tiek noraidīts.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Nīderlandes Karalistei.

Briselē, 2013. gada 4. oktobrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Janez POTOČNIK

---

(1)  OV L 123, 24.4.1998., 1. lpp.

1

(2)  OV L 201, 30.7.2008., 46. lpp.

2

(3)  Sk. Technical Notes for Guidance on Product Evaluation. Appendices to Chapter 7. Product Type 14: Efficacy Evaluation of Rodenticidal Biocidal Products (Produktu novērtēšanas vadlīniju tehniskās piezīmes. 7. nodaļas papildinājumi. 14. produktu veids: Rodenticīdu biocīdo produktu iedarbīguma novērtēšana) tīmekļa vietnē http://ihcp.jrc.ec.europa.eu/our_activities/public-health/risk_assessment_of_Biocides/doc/TNsG/TNsG_PRODUCT_EVALUATION/Revised_Appendix_Chapter_7_PT14_2009.pdf.

3

Technical Notes for Guidance on Product Evaluation. Appendices to Chapter 7. Product Type 14: Efficacy Evaluation of Rodenticidal Biocidal Products

(4)  Francijas pieteikuma atsauces numurs Biocīdo produktu reģistrā 2010/6309/6308/FR/AA/7742. Atļaujas datums: 2011. gada 1. oktobris.

4

---

PIELIKUMS

Produkts, attiecībā uz kuru noraida Nīderlandes priekšlikumu atteikt saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 4. pantu piešķirto atļauju:

| Produkta nosaukums Francijā | Francijas pieteikuma atsauces numurs Biocīdo produktu reģistrā | Produkta nosaukums Nīderlandē | Nīderlandes pieteikuma atsauces numurs Biocīdo produktu reģistrā |
| --- | --- | --- | --- |
| Sorkil Bloc | 2010/6309/6327/FR/AA/7767 | Sorkil Bloc | 2012/6309/6327/NL/MA/31585 |

Produkta nosaukums Francijā

Francijas pieteikuma atsauces numurs Biocīdo produktu reģistrā

Produkta nosaukums Nīderlandē

Nīderlandes pieteikuma atsauces numurs Biocīdo produktu reģistrā

Sorkil Bloc

2010/6309/6327/FR/AA/7767

Sorkil Bloc

2012/6309/6327/NL/MA/31585

---

| 15.10.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 273/37 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 273/37

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2013. gada 11. oktobris),

ar kuru groza Lēmumu 2005/7/EK, ar ko apstiprina metodi cūku liemeņu klasificēšanai Kiprā, attiecībā uz šādu liemeņu alternatīvu noformējumu

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 6583)

(Autentisks ir tikai teksts grieķu valodā)

(2013/502/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 43. panta m) punktu saistībā ar 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Lēmumu 2005/7/EK (2) Kiprā tika atļauts izmantot cūku liemeņu alternatīvu noformējumu. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Lēmumu 2005/7/EK (2) Kiprā tika atļauts izmantot cūku liemeņu alternatīvu noformējumu.

| (2) | Kipra pieprasīja Komisijai atļauju noteikt cūku liemeņu noformējumu, kas atšķiras no Lēmuma 2005/7/EK 2. pantā atļautā alternatīvā noformējuma un no Regulas (EK) Nr. 1234/2007 V pielikuma B.III punkta pirmajā daļā noteiktā standarta noformējuma. |
| --- | --- |

(2)

Kipra pieprasīja Komisijai atļauju noteikt cūku liemeņu noformējumu, kas atšķiras no Lēmuma 2005/7/EK 2. pantā atļautā alternatīvā noformējuma un no Regulas (EK) Nr. 1234/2007 V pielikuma B.III punkta pirmajā daļā noteiktā standarta noformējuma.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 V pielikuma B.III punkta otro daļu dalībvalstīm var atļaut noteikt cūku liemeņu noformējumu, kas atšķiras no minētā punkta pirmajā daļā noteiktā standarta noformējuma, ja parastā komercdarbības prakse to teritorijā atšķiras no minētā standarta noformējuma. Kipra pieprasījumā ir norādījusi, ka tās teritorijā komercdarbības prakse ir tāda, ka liemeņus var noformēt, neatdalot mēli, nieres un nieru taukus. Tāpēc Kiprā būtu jāatļauj šis noformējums, kas atšķiras no standarta noformējuma. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 V pielikuma B.III punkta otro daļu dalībvalstīm var atļaut noteikt cūku liemeņu noformējumu, kas atšķiras no minētā punkta pirmajā daļā noteiktā standarta noformējuma, ja parastā komercdarbības prakse to teritorijā atšķiras no minētā standarta noformējuma. Kipra pieprasījumā ir norādījusi, ka tās teritorijā komercdarbības prakse ir tāda, ka liemeņus var noformēt, neatdalot mēli, nieres un nieru taukus. Tāpēc Kiprā būtu jāatļauj šis noformējums, kas atšķiras no standarta noformējuma.

| (4) | Lai izveidotu salīdzināmu bāzi cūku liemeņu kotēšanai, šis atšķirīgais noformējums būtu jāņem vērā, koriģējot šādos gadījumos reģistrēto svaru attiecībā pret standarta noformējuma svaru. |
| --- | --- |

(4)

Lai izveidotu salīdzināmu bāzi cūku liemeņu kotēšanai, šis atšķirīgais noformējums būtu jāņem vērā, koriģējot šādos gadījumos reģistrēto svaru attiecībā pret standarta noformējuma svaru.

| (5) | Tāpēc Lēmums 2005/7/EK būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc Lēmums 2005/7/EK būtu attiecīgi jāgroza.

| (6) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2005/7/EK 2. pantu aizstāj ar šādu:

“2. pants

Neskarot Regulas (EK) Nr. 1234/2007 V pielikuma B.III punkta pirmajā daļā noteikto standarta noformējumu, cūku liemeņus Kiprā var noformēt, pirms liemeņa svēršanas un klasificēšanas neatdalot mēli, nieres un nieru taukus.

Šāda noformējuma gadījumā reģistrēto silta liemeņa svaru koriģē saskaņā ar šādu formulu:

Formula2,6 %.”

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Kipras Republikai.

Briselē, 2013. gada 11. oktobrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2004. gada 27. decembra Lēmums 2005/7/EK, ar ko apstiprina metodi cūku liemeņu klasificēšanai Kiprā (OV L 2, 5.1.2005., 19. lpp.).

2

---

| 15.10.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 273/38 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 273/38

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2013. gada 11. oktobris),

ar ko Savienības daļas atzīst par brīvām no bišu varroatozes un noteic papildu garantijas, kuras nepieciešamas attiecībā uz tirdzniecību un importēšanu Savienībā, lai aizsargātu šo daļu statusu “brīva no varroatozes”

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 6599)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2013/503/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1992. gada 13. jūlija Direktīvu 92/65/EEK, ar ko paredz dzīvnieku veselības prasības attiecībā uz tādu dzīvnieku, spermas, olšūnu un embriju tirdzniecību un importu Kopienā, uz kuriem neattiecas dzīvnieku veselības prasības, kas paredzētas īpašos Kopienas noteikumos, kuri minēti Direktīvas 90/425/EEK A(I) pielikumā (1), un jo īpaši tās 15. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīva 92/65/EEK nosaka dzīvnieku veselības prasības attiecībā uz tādu dzīvnieku, spermas, olšūnu un embriju tirdzniecību un importu Eiropas Savienībā, uz kuriem neattiecas dzīvnieku veselības prasības, kas paredzētas konkrētos tās F pielikumā minētos Eiropas Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(1)

Direktīva 92/65/EEK nosaka dzīvnieku veselības prasības attiecībā uz tādu dzīvnieku, spermas, olšūnu un embriju tirdzniecību un importu Eiropas Savienībā, uz kuriem neattiecas dzīvnieku veselības prasības, kas paredzētas konkrētos tās F pielikumā minētos Eiropas Savienības tiesību aktos.

| (2) | Bišu varroatoze ir norādīta Direktīvas 92/65/EEK B pielikumā. To rada pie Varroa ģints piederošas ektoparazītiskas ērces, un par tās klātbūtni ir ziņots visā pasaulē. |
| --- | --- |

(2)

Bišu varroatoze ir norādīta Direktīvas 92/65/EEK B pielikumā. To rada pie Varroa ģints piederošas ektoparazītiskas ērces, un par tās klātbūtni ir ziņots visā pasaulē.

| (3) | Direktīvas 92/65/EEK 15. pantā ir paredzēts, ka dalībvalstij, kas savu teritoriju vai kādu tās daļu uzskata par brīvu no kādas slimības, kura norādīta šīs direktīvas B pielikumā, ir jāiesniedz Komisijai attiecīgi dokumenti, uz kuru pamata ir pieņemams lēmums. |
| --- | --- |

(3)

Direktīvas 92/65/EEK 15. pantā ir paredzēts, ka dalībvalstij, kas savu teritoriju vai kādu tās daļu uzskata par brīvu no kādas slimības, kura norādīta šīs direktīvas B pielikumā, ir jāiesniedz Komisijai attiecīgi dokumenti, uz kuru pamata ir pieņemams lēmums.

| (4) | Varroatoze izplatās ar bišu peru pārvietošanu un ar pieaugušu bišu savstarpēju inficēšanos tiešā saskarē. Šāda tieša saskare ir iespējama tikai bites lidojuma rādiusa attālumā. Attiecīgi par brīvām no slimības var atzīt tikai tādas teritorijas, kurās bišu stropu un peru pārvietošanu iespējams kontrolēt un kuras ir pietiekami izolētas, lai būtu novēršama bišu migrācija no ārpuses. Turklāt kompetentajām iestādēm ar plašas uzraudzības rezultātiem jāpierāda, ka reģions tiešām ir brīvs no varroatozes un ka, lai šo statusu saglabātu, dzīvu bišu un peru ievešana tiek stingri kontrolēta. |
| --- | --- |

(4)

Varroatoze izplatās ar bišu peru pārvietošanu un ar pieaugušu bišu savstarpēju inficēšanos tiešā saskarē. Šāda tieša saskare ir iespējama tikai bites lidojuma rādiusa attālumā. Attiecīgi par brīvām no slimības var atzīt tikai tādas teritorijas, kurās bišu stropu un peru pārvietošanu iespējams kontrolēt un kuras ir pietiekami izolētas, lai būtu novēršama bišu migrācija no ārpuses. Turklāt kompetentajām iestādēm ar plašas uzraudzības rezultātiem jāpierāda, ka reģions tiešām ir brīvs no varroatozes un ka, lai šo statusu saglabātu, dzīvu bišu un peru ievešana tiek stingri kontrolēta.

| (5) | Somija ir lūgusi Komisiju par tās teritorijas daļu, kas brīva no varroatozes, atzīt Ālandu salas. Līguma par Eiropas Savienības darbību 355. panta 4. punktā paredzēts, ka līgumi attiecas uz Ālandu salām saskaņā ar 2. protokolu Aktā par Austrijas Republikas, Somijas Republikas un Zviedrijas Karalistes pievienošanās nosacījumiem. |
| --- | --- |

(5)

Somija ir lūgusi Komisiju par tās teritorijas daļu, kas brīva no varroatozes, atzīt Ālandu salas. Līguma par Eiropas Savienības darbību 355. panta 4. punktā paredzēts, ka līgumi attiecas uz Ālandu salām saskaņā ar 2. protokolu Aktā par Austrijas Republikas, Somijas Republikas un Zviedrijas Karalistes pievienošanās nosacījumiem.

| (6) | Ālandu salas ir salu grupa starp Botnijas līci un Baltijas jūru, tāpēc tās ģeogrāfiski ir pietiekami nodalītas no teritorijām, kas var būt inficētas ar varroatozi. |
| --- | --- |

(6)

Ālandu salas ir salu grupa starp Botnijas līci un Baltijas jūru, tāpēc tās ģeogrāfiski ir pietiekami nodalītas no teritorijām, kas var būt inficētas ar varroatozi.

| (7) | Ālandu salās varroatoze ir slimība, uz kuru attiecas ziņošanas pienākums, un no kontinentālās Somijas uz Ālandu salām nedrīkst pārvietot aizvākotus perus un izperētas pieaugušas dzīvas medus bites. Somija salas bišu populāciju ir novērojusi vairākus gadus. Pamatojoties uz šo novērošanu, Somija patlaban var apstiprināt, ka Ālandu salās minētā slimība nav sastopama. Rezultātā attiecīgo Somijas teritorijas daļu var uzskatīt par brīvu no minētās slimības. |
| --- | --- |

(7)

Ālandu salās varroatoze ir slimība, uz kuru attiecas ziņošanas pienākums, un no kontinentālās Somijas uz Ālandu salām nedrīkst pārvietot aizvākotus perus un izperētas pieaugušas dzīvas medus bites. Somija salas bišu populāciju ir novērojusi vairākus gadus. Pamatojoties uz šo novērošanu, Somija patlaban var apstiprināt, ka Ālandu salās minētā slimība nav sastopama. Rezultātā attiecīgo Somijas teritorijas daļu var uzskatīt par brīvu no minētās slimības.

| (8) | Tāpēc attiecīgās nepieciešamās tirdzniecības garantijas būtu jādefinē, ņemot vērā ar Somijas nacionālajiem tiesību aktiem jau ieviestos pasākumus. |
| --- | --- |

(8)

Tāpēc attiecīgās nepieciešamās tirdzniecības garantijas būtu jādefinē, ņemot vērā ar Somijas nacionālajiem tiesību aktiem jau ieviestos pasākumus.

| (9) | Lai iedibinātu priekšnosacījumus tādu veterināro sertifikātu paraugiem, kas paredzēti dzīvu bišu pārvietošanai Savienības iekšienē starp Savienības teritorijām, kuras brīvas no Varroa, Direktīvas 92/65/EEK E pielikuma 2. daļā sniegtajā veselības sertifikātā būtu jāparedz papildu sertificēšana. Turklāt no varroatozes brīvā apgabala vai apgabalu vietējai veterinārajai vienībai saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2009/821/EK (2) vajadzētu būt identificētai ar Traces kodu. |
| --- | --- |

(9)

Lai iedibinātu priekšnosacījumus tādu veterināro sertifikātu paraugiem, kas paredzēti dzīvu bišu pārvietošanai Savienības iekšienē starp Savienības teritorijām, kuras brīvas no Varroa, Direktīvas 92/65/EEK E pielikuma 2. daļā sniegtajā veselības sertifikātā būtu jāparedz papildu sertificēšana. Turklāt no varroatozes brīvā apgabala vai apgabalu vietējai veterinārajai vienībai saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2009/821/EK (2) vajadzētu būt identificētai ar Traces kodu.

| (10) | Dzīvu bišu ievešana Savienībā ir atļauta tikai ar nosacījumiem, kas paredzēti Komisijas Regulā (ES) Nr. 206/2010 (3). Lai teritorijām, kas atzītas par brīvām no varroatozes, attiecīgo statusu aizsargātu, papildus minētajā regulā noteiktajām prasībām ir lietderīgi Savienībā aizliegt ievest tādus sūtījumus ar bišu mātēm un bitēm, kuru deklarētais galamērķis ir no varroatozes brīva teritorija. |
| --- | --- |

(10)

Dzīvu bišu ievešana Savienībā ir atļauta tikai ar nosacījumiem, kas paredzēti Komisijas Regulā (ES) Nr. 206/2010 (3). Lai teritorijām, kas atzītas par brīvām no varroatozes, attiecīgo statusu aizsargātu, papildus minētajā regulā noteiktajām prasībām ir lietderīgi Savienībā aizliegt ievest tādus sūtījumus ar bišu mātēm un bitēm, kuru deklarētais galamērķis ir no varroatozes brīva teritorija.

| (11) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(11)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Pielikumā sniegtās tabulas trešajā slejā norādītās dalībvalstis vai to teritorijas tiek atzītas par brīvām no varroatozes.

2. pants

1.   Pielikuma sarakstā minētās dalībvalstis nodrošina, lai teritorijās, kas norādītas pielikuma tabulas trešajā slejā, būtu ievēroti šādi nosacījumi:

| a) | saskaņā ar nacionālajiem tiesību aktiem varroatoze ir slimība, uz kuru attiecas ziņošanas pienākums; |
| --- | --- |

a)

saskaņā ar nacionālajiem tiesību aktiem varroatoze ir slimība, uz kuru attiecas ziņošanas pienākums;

| b) | tiek veikti regulāri uzraudzības pasākumi, kuri pamato atzinumu, ka Varroa ģints ektoparazītiskās ērces nav sastopamas. |
| --- | --- |

b)

tiek veikti regulāri uzraudzības pasākumi, kuri pamato atzinumu, ka Varroa ģints ektoparazītiskās ērces nav sastopamas.

2.   Pielikuma sarakstā minētās dalībvalstis par 1. punkta b) apakšpunktā minētās uzraudzības rezultātiem Komisijai ziņo katru gadu līdz 31. maijam.

3.   Par to, ka pielikuma tabulas trešajā slejā norādītajās teritorijās ir atklātas Varroa ģints ektoparazītiskās ērces, pielikuma sarakstā minētās dalībvalstis nekavējoties ziņo Komisijai un citām dalībvalstīm.

3. pants

1.   Pielikuma tabulas piektajā slejā norādīto preču sūtījumus ir aizliegts ievest teritorijās, kas norādītas minētās tabulas trešajā slejā.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, pielikuma tabulas piektajā slejā norādītās preces atļauts ievest minētās tabulas trešajā slejā norādītajās teritorijās, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | preču izcelsme ir cita dalībvalsts vai tās teritorija, kas atzīta par brīvu no varroatozes saskaņā ar Direktīvas 92/65/EEK 15. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

a)

preču izcelsme ir cita dalībvalsts vai tās teritorija, kas atzīta par brīvu no varroatozes saskaņā ar Direktīvas 92/65/EEK 15. panta 2. punktu;

| b) | minētajiem sūtījumiem līdzi ir veterinārais sertifikāts, kurš izstrādāts atbilstoši Direktīvas 92/65/EEK E pielikuma 2. daļā sniegtajam veterinārā sertifikāta paraugam un kurā II daļas 2. punktā ir pievienota šāda informācija:
  “Komisijas Īstenošanas lēmuma 2013/503/ES pielikumā sniegtās tabulas piektajā slejā norādītās preces no tādām dalībvalstīm vai to daļām, kuras saskaņā ar Direktīvas 92/65/EEK 15. panta 2. punktu atzītas par brīvām no varroatozes un kurās pēdējo 30 dienu laikā nav ziņots neviens varroatozes gadījums.”; |
| --- | --- |

b)

minētajiem sūtījumiem līdzi ir veterinārais sertifikāts, kurš izstrādāts atbilstoši Direktīvas 92/65/EEK E pielikuma 2. daļā sniegtajam veterinārā sertifikāta paraugam un kurā II daļas 2. punktā ir pievienota šāda informācija:

“Komisijas Īstenošanas lēmuma 2013/503/ES pielikumā sniegtās tabulas piektajā slejā norādītās preces no tādām dalībvalstīm vai to daļām, kuras saskaņā ar Direktīvas 92/65/EEK 15. panta 2. punktu atzītas par brīvām no varroatozes un kurās pēdējo 30 dienu laikā nav ziņots neviens varroatozes gadījums.”;

| c) | ir veikti visi iespējamie piesardzības pasākumi, lai novērstu sūtījumu inficēšanos ar varroatozi pārvadāšanas laikā. |
| --- | --- |

c)

ir veikti visi iespējamie piesardzības pasākumi, lai novērstu sūtījumu inficēšanos ar varroatozi pārvadāšanas laikā.

4. pants

1.   Dalībvalstis neatļauj Savienībā ievest Regulas (ES) Nr. 206/2010 7. panta 3. punkta a) apakšpunktā minētos bišu sūtījumus, ja to galamērķis, kas ierakstīts sūtījumiem līdzi esošo veterināro sertifikātu I.9., I.10. vai I.12. ailē, ir kāda no pielikuma tabulas trešajā slejā norādītajām teritorijām.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta un ņemot vērā Regulā (ES) Nr. 206/2010 noteiktās importa prasības, dalībvalstis 1. punktā minētos sūtījumus var atļaut ievest Savienībā, ja to galamērķi maina uz teritoriju, kas nav norādīta pielikumā sniegtās tabulas trešajā slejā.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2013. gada 11. oktobrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Tonio BORG

---

(1)  OV L 268, 14.9.1992., 54. lpp.

1

(2)  Komisijas 2009. gada 28. septembra Lēmums 2009/821/EK, ar ko izveido apstiprināto robežkontroles punktu sarakstu, paredz konkrētus noteikumus par inspekcijām, kuras veic Komisijas veterinārijas eksperti, un nosaka Traces veterinārās vienības (OV L 296, 12.11.2009., 1. lpp.).

2

Traces

(3)  Komisijas 2010. gada 12. marta Regula (ES) Nr. 206/2010, ar ko izveido sarakstus, kuros iekļautas trešās valstis, to teritorijas vai daļas, no kurām Eiropas Savienībā atļauts ievest konkrētus dzīvniekus un svaigu gaļu, un nosaka veterinārās sertifikācijas prasības (OV L 73, 20.3.2010., 1. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

Dalībvalstis vai to teritorijas, kas ir atzītas par brīvām no varroatozes

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ISO kods | Dalībvalsts | Teritorija, kas atzīta par brīvu no varroatozes | Traces kods
  Vietējā veterinārā vienība | Preces, kuras aizliegts ievest trešajā slejā norādītajās teritorijās |
| FI | Somija | Ālandu salas | FI00300 AHVENANMAAN VALTIONVIRASTO | Aizvākoti peri un izperētas dzīvas medus bites |

1

2

3

4

5

ISO kods

Dalībvalsts

Teritorija, kas atzīta par brīvu no varroatozes

Traces kods

Vietējā veterinārā vienība

Preces, kuras aizliegts ievest trešajā slejā norādītajās teritorijās

FI

Somija

Ālandu salas

FI00300 AHVENANMAAN VALTIONVIRASTO

Aizvākoti peri un izperētas dzīvas medus bites

---

PROCESUĀLIE NOTEIKUMI

| 15.10.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 273/41 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 273/41

---

EIROPAS DATU AIZSARDZĪBAS UZRAUDZĪTĀJA LĒMUMS

(2012. gada 17. decembris)

par reglamenta pieņemšanu

(2013/504/ES)

EIROPAS DATU AIZSARDZĪBAS UZRAUDZĪTĀJS,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (1) un jo īpaši tās 46. panta k) punktu,

tā kā:

| (1) | Pamattiesību hartas 8. pantā un Līguma par Eiropas Savienības darbību 16. pantā paredzēts, ka atbilstību noteikumiem par fizisko personu aizsardzību attiecībā uz Savienības iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru veikto personas datu apstrādi kontrolē neatkarīga iestāde. |
| --- | --- |

(1)

Pamattiesību hartas 8. pantā un Līguma par Eiropas Savienības darbību 16. pantā paredzēts, ka atbilstību noteikumiem par fizisko personu aizsardzību attiecībā uz Savienības iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru veikto personas datu apstrādi kontrolē neatkarīga iestāde.

| (2) | Regula (EK) Nr. 45/2001 paredz izveidot neatkarīgu iestādi, turpmāk tekstā – Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs, kas ir atbildīga par to, lai nodrošinātu, ka Savienības iestādes un struktūras ievēro fizisku personu pamattiesības un brīvības, un jo īpaši viņu tiesības uz privātumu saistībā ar personas datu apstrādi. |
| --- | --- |

(2)

Regula (EK) Nr. 45/2001 paredz izveidot neatkarīgu iestādi, turpmāk tekstā – Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs, kas ir atbildīga par to, lai nodrošinātu, ka Savienības iestādes un struktūras ievēro fizisku personu pamattiesības un brīvības, un jo īpaši viņu tiesības uz privātumu saistībā ar personas datu apstrādi.

| (3) | Regula (EK) Nr. 45/2001 paredz arī Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja pienākumus un pilnvaras, kā arī Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja un uzraudzītāja palīga iecelšanas kārtību. |
| --- | --- |

(3)

Regula (EK) Nr. 45/2001 paredz arī Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja pienākumus un pilnvaras, kā arī Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja un uzraudzītāja palīga iecelšanas kārtību.

| (4) | Regula (EK) Nr. 45/2001 vēl paredz, ka Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam ir nepieciešams sekretariāts, un virkni noteikumu par jautājumiem, kas saistīti ar personālu un budžetu. |
| --- | --- |

(4)

Regula (EK) Nr. 45/2001 vēl paredz, ka Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam ir nepieciešams sekretariāts, un virkni noteikumu par jautājumiem, kas saistīti ar personālu un budžetu.

| (5) | Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2002. gada 1. jūlija Lēmums Nr. 1247/2002/EK par noteikumiem un vispārīgiem nosacījumiem, kas reglamentē Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja pienākumu izpildi (2), paredz arī virkni papildu noteikumu par šo tematu. |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2002. gada 1. jūlija Lēmums Nr. 1247/2002/EK par noteikumiem un vispārīgiem nosacījumiem, kas reglamentē Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja pienākumu izpildi (2), paredz arī virkni papildu noteikumu par šo tematu.

| (6) | Citi Savienības noteikumi paredz vēl papildu pienākumus un pilnvaras Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam, |
| --- | --- |

(6)

Citi Savienības noteikumi paredz vēl papildu pienākumus un pilnvaras Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam,

IR PIEŅĒMIS ŠO REGLAMENTU.

I   NODAĻA

VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI

1. pants

Pienākumu un pilnvaru izpilde

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs pilda pienākumus un pilnvaras, ko paredz Regula (EK) Nr. 45/2001 un citi Savienības normatīvo aktu noteikumi.

2. pants

Definīcijas

Šajā reglamentā:

a)   “regula”– Regula (EK) Nr. 45/2001;

b)   “iestāde” saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001– Savienības iestāde, struktūra, birojs vai aģentūra;

c)   “EDAU”– Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs kā iestāde;

d)   “uzraudzītājs”, ja nav norādīts citādi,– personas, kas vada Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja biroju un uzraudzītāja vietnieks;

e)   “administratīvais pasākums”– Savienības administratīvās iestādes lēmums vai jebkurš cits vispārējas piemērojamības dokuments, kas attiecas uz iestādes veiktu personas datu apstrādi.

II   NODAĻA

IESTĀDE UN SEKRETARIĀTS

3. pants

Neatkarība, laba pārvaldība un laba administratīvā prakse

1.   Saskaņā ar regulas 44. pantu, veicot savus pienākumus, uzraudzītājs rīkojas pilnīgi neatkarīgi.

2.   Uzraudzītājs nodrošina 1. pantā minēto uzdevumu izpildei pieejamo dienestu pareizu darbību, ņemot vērā labas pārvaldības, labas administratīvās prakses un labas vadības principus.

4. pants

Uzraudzītāja un uzraudzītāja vietnieka atbildība

1.   Uzraudzītājs un uzraudzītāja vietnieks kā iestādes darbinieki ir atbildīgi par stratēģiju, politikas virzienu un lēmumu pieņemšanu un darbojas kopīgi, veicot 1. pantā minētos uzdevumus. Uzraudzītāja vietnieks veic šos uzdevumus uzraudzītāja prombūtnes vai rīcībnespējas gadījumā un otrādi.

2.   Uzraudzītāja un uzraudzītāja vietnieka mērķis ir panākt vienprātību attiecībā uz vispārējām stratēģijām un politikas virzieniem, kā arī citiem svarīgiem jautājumiem, tostarp tiem, kas saistīti ar sekretariātu. Uzraudzītājs lemj par jautājumiem, attiecībā uz kuriem nav iespējams panākt vienprātību un ja lieta ir steidzama.

3.   Uzraudzītājs, cieši sadarbojoties ar uzraudzītāja vietnieku, nosaka, kā viņu starpā tiek sadalīti darbi, tostarp to, kuram no viņiem ir galvenā atbildība par lēmumu sagatavošanu, pieņemšanu un īstenošanu, un vajadzības gadījumā deleģē uzdevumus uzraudzītāja vietniekam.

5. pants

Sekretariāts

1.   Saskaņā ar regulas 43. panta 4. punktu uzraudzītājam palīdz sekretariāts, kura uzdevumus un darba metodes nosaka uzraudzītājs.

2.   Uzraudzītājs var deleģēt noteiktus uzdevumus atsevišķiem darbiniekiem, pastāvot iespējai viņus aizvietot ar citiem darbiniekiem.

3.   Uzraudzītājs nosaka, no cik nodaļām un apakšnodaļām sastāv sekretariāts, lai varētu palīdzēt sagatavot un veikt 1. pantā minētos uzdevumus. Katrai nodaļai vai apakšnodaļai ir savs nodaļas vai apakšnodaļas vadītājs.

6. pants

Direktors

1.   Sekretariātu vada direktors, kas veic visas vajadzīgās darbības, lai nodrošinātu sekretariāta pienācīgu darbību un efektīvu līdzekļu izmantojumu, tostarp nodrošina direktora aizvietošanu viņa prombūtnes vai rīcībnespējas gadījumā.

2.   Direktors atbild par:

| a) | stratēģiju un politikas virzienu sagatavošanu un īstenošanu; |
| --- | --- |

a)

stratēģiju un politikas virzienu sagatavošanu un īstenošanu;

| b) | to novērtēšanu un pilnveidošanu; |
| --- | --- |

b)

to novērtēšanu un pilnveidošanu;

| c) | darbību saskaņošanu un plānošanu, veikuma novērtēšanu un vajadzības gadījumā – par iestādes pārstāvēšanu attiecībās ar citām iestādēm un struktūrām. |
| --- | --- |

c)

darbību saskaņošanu un plānošanu, veikuma novērtēšanu un vajadzības gadījumā – par iestādes pārstāvēšanu attiecībās ar citām iestādēm un struktūrām.

7. pants

Valde

1.   Valde sastāv no uzraudzītāja, uzraudzītāja vietnieka un direktora. Valde tiekas regulāri, parasti reizi nedēļā, lai apspriestu vispārējās stratēģijas un politikas virzienus, kā arī citus svarīgus jautājumus un sekmētu attiecīgo darbību labu saskaņošanu.

2.   Direktors nodrošina valdes sekretariāta pienācīgu darbību.

8. pants

Direktora sanāksme

Direktors regulāri, parasti reizi nedēļā, tiekas ar nodaļu un apakšnodaļu vadītājiem, lai nodrošinātu darbības saskaņošanu un plānošanu, kā arī stratēģiju un politikas virzienu sagatavošanu un īstenošanu. Direktors nodrošina direktora sanāksmes sekretariāta pienācīgu darbību.

9. pants

Iecēlējinstitūcija

1.   Direktors īsteno pilnvaras, ko piešķir iecēlējinstitūcijā Eiropas Savienības Civildienesta noteikumu 2. panta nozīmē, un pilnvaras, ko piešķir institūcijā, kura ir tiesīga noslēgt darba līgumus Eiropas Savienības Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 6. panta nozīmē, kā arī jebkuras saistītās pilnvaras, kas izriet no citiem administratīviem lēmumiem, kurus iekšējai lietošanai pieņēmis EDAU vai kuriem ir starpiestāžu raksturs, ja vien uzraudzītāja lēmums par iecēlējinstitūcijā un institūcijā, kas ir tiesīga noslēgt darba līgumus, piešķirto pilnvaru īstenošanu neparedz savādāk.

2.   Direktors var deleģēt 1. punktā minētās pilnvaras darbiniekam, kas nodarbojas ar cilvēkresursu pārvaldību.

10. pants

Kredītrīkotājs un grāmatvedis

1.   Kredītrīkotāja pilnvaras īsteno uzraudzītājs. Deleģētā kredītrīkotāja un kredītrīkotāja ar pastarpināti deleģētām pilnvarām pilnvaras īsteno tās personas, kas norādītas hartā par deleģēto kredītrīkotāju pienākumiem un atbildību un hartā par kredītrīkotāju ar pastarpināti deleģētām pilnvarām pienākumiem un atbildību.

2.   EDAU grāmatvedis ir Eiropas Komisijas grāmatvedis.

III   NODAĻA

DELEĢĒŠANA UN AIZVIETOŠANA

11. pants

Deleģēšana

1.   Uzraudzītājs var deleģēt direktoram pilnvaras pieņemt un parakstīt jebkura lēmuma vai atzinuma galīgo tekstu, kura saturs jau ir bijis noteikts.

2.   Ja direktoram ir deleģētas pilnvaras saskaņā ar 1. punktu, direktors var pastarpināti deleģēt šo pilnvaru īstenošanu uz savu prombūtnes laiku attiecīgās nodaļas vai apakšnodaļas vadītājam.

3.   Šā panta 1. un 2. punkts neskar deleģēšanas noteikumus, kas attiecas uz to pilnvaru deleģēšanu, kuras uzticētas iecēlējinstitūcijai, vai kas attiecas uz finanšu jautājumiem, kā noteikts 9. un 10. pantā.

12. pants

Aizvietošana

1.   Uzraudzītāja un uzraudzītāja vietnieka prombūtnē vai ja viņiem ir liegts īstenot savus amatpienākumus, direktors pēc vajadzības rīkojas kā aizvietotājs jautājumos, kuri šādas prombūtnes vai rīcībnespējas gadījumā ir steidzami jārisina.

2.   Ja direktoram ir liegts veikt savus amatpienākumus vai ja viņa amata vieta ir brīva un uzraudzītājs nav nozīmējis nevienu amatpersonu, direktora amatpienākumus veic klātesošais augstākās amata pakāpes nodaļas vai apakšnodaļas vadītājs vai, ja amata pakāpes ir vienādas, nodaļas vai apakšnodaļas vadītājs ar lielāko stāžu šajā amata pakāpē, vai, ja stāžs ir vienāds, visvecākais no viņiem.

3.   Ja nodaļas vai apakšnodaļas vadītāja nav klāt, aizvietošanu veic šajā nodaļā vai apakšnodaļā klātesošais darbinieks, kam ir visaugstākā amata pakāpe, vai, ja amata pakāpes ir vienādas, darbinieks ar lielāko stāžu šajā amata pakāpē, vai, ja stāžs ir vienāds, visvecākais darbinieks.

4.   Ja kādai citai augstākstāvošai amatpersonai ir liegts pildīt savus pienākumus vai ja amata vieta ir brīva, direktors, vienojoties ar uzraudzītāju, ieceļ darbinieku. Ja nav nozīmēts aizvietotājs, aizvietošanu veic attiecīgajā nodaļā vai apakšnodaļā klātesošais darbinieks, kam ir visaugstākā amata pakāpe, vai, ja amata pakāpes ir vienādas, padotais darbinieks ar lielāko stāžu šajā amata pakāpē, vai, ja stāžs ir vienāds, visvecākais darbinieks.

5.   Šā panta 1. līdz 4. punkts neskar deleģēšanas noteikumus, kas attiecas uz to pilnvaru deleģēšanu, kuras uzticētas iecēlējinstitūcijai, vai kas attiecas uz finanšu jautājumiem, kā noteikts 9. un 10. pantā.

IV   NODAĻA

PLĀNOŠANA

13. pants

Ikgadējais vadības plāns

1.   Saskaņā ar labas administratīvās prakses un labas finanšu vadības principiem EDAU katru gadu izveido ikgadējo vadības plānu. Šajā plānā izskaidrota EDAU ilgtermiņa stratēģija attiecībā uz vispārējiem un konkrētiem mērķiem. Lai pārbaudītu sasniegumus un izsekotu tiem, darbības rādītājus un mērķus nosaka un izvērtē divas reizes gadā.

2.   EDAU plānoto darbību riska analīzi, kurā iekļauti identificētie riski un plāns, kā mazināt riskus, pievieno ikgadējam vadības plānam.

14. pants

Gada pārskats

1.   Saskaņā ar regulas 48. pantu EDAU iesniedz gada pārskatu par savu darbību (“gada pārskats”) Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai un nosūta to citām iestādēm.

2.   Gada pārskatu iesniedz un publicē EDAU tīmekļa vietnē ne vēlāk kā nākošā gada 1. jūlijā.

3.   EDAU izskata piezīmes, ko saskaņā ar regulas 48. panta 2. punktu iesniegušas citas 1. punktā minētās iestādes, ņemot vērā pārskata iespējamu izskatīšanu Eiropas Parlamentā.

V   NODAĻA

KONKRĒTAS PROCEDŪRAS

1.   IEDAĻA

Vispārīgie noteikumi

15. pants

Pamatprincipi un pamatvērtības

1.   EDAU darbojas sabiedrības interesēs kā lietpratīga, neatkarīga, uzticama un autoritatīva struktūra datu aizsardzības jomā Savienības līmenī. EDAU iesaistīšanās ir balstīta uz taisnīgumu, godīgumu, pārredzamību un pragmatismu.

2.   EDAU veido konstruktīvu dialogu ar ieinteresētajām personām, lai nodrošinātu godīgu līdzsvaru starp datu aizsardzību un privātumu, kā arī citām interesēm un politikas virzieniem.

3.   Iestāžu pārraudzība balstās uz principu, ka par atbilstību atbild pirmkārt paši kontrolieri.

16. pants

Politika attiecībā uz darbībām

EDAU pieņem politikas dokumentus, lai formulētu galvenos EDAU politikas elementus attiecībā uz konkrētām darbībām, kad tas ir būtiski, lai sniegtu ieteikumus par EDAU nostāju saistībā ar konkrētu darbību. Politikas dokumentus regulāri atjaunina.

17. pants

Uzraudzības atbilstība regulai

EDAU veic regulārus uzraudzības pasākumus, lai iegūtu atbilstošu kopainu par datu aizsardzības atbilstību iestādēs. Šie pasākumi, balstoties uz pārraudzības darbību veikšanas laikā savākto informāciju un pierādījumiem, var būt vispārēji vai ar konkrētu mērķi.

18. pants

Īstenošana

EDAU īsteno datu aizsardzības pienākumus, izmantojot regulas 47. pantā piešķirtās pilnvaras. Šīs pilnvaras izmantojamas pilnā apmērā nopietnu, tīšu vai atkārtotu neatbilstību gadījumos.

2.   IEDAĻA

Iepriekšējas pārbaudes

19. pants

Iepriekšējas pārbaudes pieprasījums

1.   Saskaņā ar regulas 27. pantu apstrādes darbības, kas savu īpatnību, darbības jomas vai mērķu dēļ var īpaši apdraudēt datu subjektu tiesības un brīvības, iepriekš pārbauda EDAU pēc tam, kad ir saņēmis paziņojumu no iestādes datu aizsardzības inspektora.

2.   Šaubu gadījumā par iepriekšējas pārbaudes vajadzību EDAU pēc datu aizsardzības inspektora pieprasījuma nosaka, vai apstrādes darbība rada vai nerada konkrētus riskus, un, ja rada, aicina datu aizsardzības inspektoru attiecīgi ziņot par lietu.

3.   Ja apstrādes darbība nerada konkrētus riskus, EDAU tomēr var iestādei sniegt dažus ieteikumus.

4.   Paziņojumus par iepriekšēju pārbaudi nosūta EDAU sekretariātam pa e-pastu, izmantojot EDAU standarta veidlapu.

5.   Paziņojuma veidlapai var pievienot jebkādu atbilstīgu informāciju par paziņoto apstrādes darbību.

20. pants

Atzinumi par iepriekšējo pārbaudi

1.   EDAU pieņem atzinumu, kurā izklāstīti iepriekšējās pārbaudes attiecīgie pamatojumi un secinājumi.

2.   Ja paziņotā apstrāde var izraisīt kāda regulas noteikuma pārkāpumu, EDAU vajadzības gadījumā sniedz ierosinājumus, lai izvairītos no šāda pārkāpuma.

21. pants

Atzinuma par iepriekšēju pārbaudi pieņemšanas termiņi un apturēšana

1.   Saskaņā ar regulas 27. panta 4. punktu EDAU sniedz atzinumu par iepriekšēju pārbaudi divos mēnešos pēc paziņojuma saņemšanas. EDAU var pieprasīt jebkādu papildu informāciju, ko viņš uzskata par vajadzīgu. Divu mēnešu laikposmu var pagarināt līdz laikam, kamēr EDAU ir saņēmis pieprasīto informāciju. Ja lieta ir sarežģīta, divu mēnešu laikposmu var pagarināt vēl uz diviem mēnešiem.

2.   Ja, beidzoties divu mēnešu laikposmam vai attiecīgajam tā pagarinājumam, atzinumu neizsniedz, uzskata, ka tas ir labvēlīgs.

3.   Termiņa aprēķināšanas sākuma datums ir diena pēc tā datuma, kurā saņemta paziņojuma veidlapa.

4.   Ja termiņa beigu datums iekrīt svētku dienā vai citā dienā, kurā EDAU birojs ir slēgts, par atzinuma sniegšanas termiņa beigu datumu uzskata nākošo darbdienu.

22. pants

Termiņi un apturēšana

1.   Pirms atzinuma pieņemšanas EDAU iestādei nosūta atzinuma projektu atsauksmju saņemšanai par praktiskiem aspektiem un faktu kļūdām. Iestāde iesniedz savas atsauksmes 10 dienās no projekta saņemšanas. Šo laikposmu var pagarināt pēc kontroliera pamatota lūguma. Lūgums iesniegt atsauksmes aptur 21. panta 1. punktā minēto laikposmu. Ja līdz termiņa beigām atsauksmes nav saņemtas, EDAU pieņem atzinumu.

2.   EDAU dod iestādei trīs mēnešus no atzinuma pieņemšanas brīža, lai iesniegtu informāciju par atzinumā izklāstīto ieteikumu īstenošanu. Informācija ir pakļauta EDAU papildu pārbaudei.

23. pants

Iepriekšējas pārbaudes reģistrs

1.   Saskaņā ar regulas 27. panta 5. punktu EDAU uztur visu to apstrādes darbību reģistru, par ko tam paziņots saskaņā ar regulas 27. pantu.

2.   No reģistra izslēdz visas atsauces uz drošības pasākumiem. Tajā ietver saiti uz EDAU atzinumu un informāciju par informācijas, kas jāiesniedz iestādei, iesniegšanas termiņu saskaņā ar 22. panta 2. punktu. Reģistrs ir pieejams EDAU tīmekļa vietnē.

3.   IEDAĻA

Administratīvā apspriešanās

24. pants

Administratīvā apspriešanās

1.   Saskaņā ar regulas 28. panta 1. punktu, plānojot administratīvus pasākumus, kas attiecas uz personas datu apstrādi, iestādes informē EDAU.

2.   Saskaņā ar regulas 46. panta d) punktu EDAU, atbildot uz lūgumu sniegt konsultāciju, konsultē iestādes visos jautājumos, kas attiecas uz personas datu apstrādi, un jo īpaši tās sastāda iekšējos noteikumus attiecībā uz pamattiesību un brīvību aizsardzību saistībā ar personas datu apstrādi.

3.   EDAU ņem vērā tikai tās apspriešanas, lūgums par kuru veikšanu vispirms ir iesniegts attiecīgās iestādes datu aizsardzības inspektoram.

25. pants

Atzinumi

1.   EDAU dod atzinumu divos mēnešos pēc lūguma sniegt konsultāciju saņemšanas. EDAU var pieprasīt jebkādu papildu informāciju, ko viņš uzskata par vajadzīgu. Divu mēnešu laikposmu var pagarināt līdz laikam, kamēr EDAU ir saņēmis pieprasīto informāciju.

2.   EDAU dod iestādei trīs mēnešus no atzinuma pieņemšanas brīža, lai iesniegtu informāciju par atzinumā izklāstīto ieteikumu īstenošanu. Informācija ir pakļauta EDAU papildu pārbaudei.

4.   IEDAĻA

Konsultēšanās par likumdošanu un politikas virzieniem

26. pants

Konsultēšanas joma

1.   Saskaņā ar regulas 41. pantu un 28. panta 2. punktu EDAU konsultē par normatīvo aktu projektiem, kas balstīti uz līgumiem un citiem aktiem un dokumentiem, piemēram, par:

| a) | lēmumiem saskaņā ar kopējo ārējo un drošības politiku; |
| --- | --- |

a)

lēmumiem saskaņā ar kopējo ārējo un drošības politiku;

| b) | īstenošanas un deleģētajiem aktiem; |
| --- | --- |

b)

īstenošanas un deleģētajiem aktiem;

| c) | dokumentiem, kas attiecas uz nolīgumiem ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām; |
| --- | --- |

c)

dokumentiem, kas attiecas uz nolīgumiem ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām;

| d) | dalībvalstu likumdošanas iniciatīvām saskaņā ar līgumiem; |
| --- | --- |

d)

dalībvalstu likumdošanas iniciatīvām saskaņā ar līgumiem;

| e) | ciešākas sadarbības iniciatīvām; |
| --- | --- |

e)

ciešākas sadarbības iniciatīvām;

| f) | nesaistošiem aktiem kā, piemēram, ieteikumiem un paziņojumiem par privātpersonu tiesību un brīvību aizsardzību saistībā ar personas datu apstrādi. |
| --- | --- |

f)

nesaistošiem aktiem kā, piemēram, ieteikumiem un paziņojumiem par privātpersonu tiesību un brīvību aizsardzību saistībā ar personas datu apstrādi.

Saskaņā ar regulas 28. panta 2. punktu EDAU, apspriežoties ar Komisiju, šādu konsultāciju sniedz pēc kādas iestādes lūguma vai pēc savas iniciatīvas.

2.   Iesaistītās iestādes var apspriesties ar EDAU visos likumdošanas procesa posmos.

27. pants

Neoficiāla apspriešanās

1.   Ar Komisiju pastāv vienošanās, ka ar EDAU būtu jāapspriežas, pirms Komisijas Kolēģija pieņem galīgo lēmumu vai normatīvā akta projektu, vai dokumentu par politikas virzienu. Atbildot uz šo lūgumu sniegt konsultāciju, EDAU sniedz Komisijas atbildīgajam dienestam neoficiālus ieteikumus par priekšlikuma projektu vai saistītu dokumentu.

2.   Sniedzot neoficiālos ieteikumus saskaņā ar 1. punktu, tiek ievērota konfidencialitāte attiecībā uz Komisijas lēmumu sagatavošanas iekšējo procesu, kas paredzēta piemērojamos noteikumos saskaņā ar līgumiem un sekundārajiem normatīvajiem aktiem. EDAU cenšas ievērot Komisijas dienestu piedāvātos termiņus, ciktāl tie ir pieņemami un praktiski ievērojami.

28. pants

Atzinumi par normatīvajiem aktiem un oficiālas atsauksmes

1.   EDAU padomi par normatīvā akta projektu vai saistītu dokumentu var būt atzinuma, oficiālu atsauksmju vai jebkura cita par atbilstīgu uzskatīta dokumenta veidā.

2.   EDAU atzinumā tiek analizēti normatīvā akta projekta vai saistīta dokumenta datu aizsardzības aspekti. Parasti to sniedz trīs mēnešos no projekta vai saistītā dokumenta pieņemšanas.

3.   Atzinuma kopsavilkumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (C sērijā), bet pilnu versiju publicē EDAU tīmekļa vietnē.

4.   EDAU oficiālās atsauksmes ir vērstas uz projekta vai saistītā dokumenta konkrētiem aspektiem. Parasti tās sniedz divos mēnešos no dokumenta pieņemšanas. Tās publicē EDAU tīmekļa vietnē.

29. pants

Gada prioritātes un uzskaitījums

1.   EDAU publicē gada prioritātes EDAU tīmekļa vietnē.

2.   Trīs reizes gadā EDAU tīmekļa vietnē publicē to likumdošanas un saistīto dokumentu uzskaitījumu, attiecībā uz kuriem viņš plāno sniegt konsultāciju. Uzskaitījumā šos dokumentus klasificē atbilstīgi to prioritātei.

3.   Uzskaitījuma pamatā ir Komisijas ikgadējā darba programma un tās atjauninātie pielikumi, kā arī cita piemērota pieejama informācija.

30. pants

Rīcība pēc atzinumu par normatīvo aktu projektiem un oficiālo atsauksmju iesniegšanas

1.   EDAU aktīvi seko Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas darbībām pēc konsultācijas sniegšanas.

2.   Uzraudzītājs ir pieejams, lai mutiski iepazīstinātu ar EDAU padomiem un apspriestu tos, tiekoties ar likumdevēju, vai sniegtu jebkādu citu lūgto palīdzību.

3.   Ja pēc apspriešanas normatīvajā pasākumā ir veiktas būtiskas izmaiņas, EDAU var apsvērt papildu atzinuma, papildu atsauksmju vai jebkura cita par vajadzīgu uzskatīta dokumenta iesniegšanu.

5.   IEDAĻA

Sūdzības

31. pants

Sūdzības

1.   Saskaņā ar regulas 46. panta a) punktu EDAU izskata un izmeklē sūdzības un atbilstīgā termiņā informē datu subjektu par iznākumu.

2.   EDAU iesniegtās sūdzības neietekmē laika ierobežojumus apelāciju iesniegšanai administratīvā vai tiesas procesā.

32. pants

Sūdzības iesniegšana

1.   Sūdzībā norāda personu, kas sūdzību iesniedz.

2.   Sūdzību iesniedz rakstveidā kādā no Savienības oficiālajām valodām un norāda visu vajadzīgo informāciju, lai saprastu, uz ko tā attiecas.

3.   Parasti sūdzību iesniedz divos gados no datuma, kurā sūdzības iesniedzējs ir uzzinājis faktus, ar kuriem tā ir pamatota.

4.   Ja sūdzība attiecībā uz tiem pašiem faktiem ir iesniegta Eiropas ombudam, EDAU pārbauda tās pieņemamību Saprašanās memoranda, kas noslēgts starp EDAU un Eiropas ombudu (3), noteikumu nozīmē.

33. pants

Sūdzību izskatīšana

1.   EDAU lemj par sūdzības izskatīšanas vispiemērotāko veidu un līdzekļiem, ņemot vērā:

| a) | norādītā datu aizsardzības pārkāpuma raksturu un smagumu; |
| --- | --- |

a)

norādītā datu aizsardzības pārkāpuma raksturu un smagumu;

| b) | apgalvojuma, ka no pārkāpuma ir cietuši vai var ciest viens vai vairāki datu subjekti, svarīgumu; |
| --- | --- |

b)

apgalvojuma, ka no pārkāpuma ir cietuši vai var ciest viens vai vairāki datu subjekti, svarīgumu;

| c) | lietas iespējamo kopējo svarīgumu arī attiecībā uz citām iesaistītām publiskām un/vai privātām interesēm; |
| --- | --- |

c)

lietas iespējamo kopējo svarīgumu arī attiecībā uz citām iesaistītām publiskām un/vai privātām interesēm;

| d) | iespējamību konstatēt, ka pārkāpums ir noticis; |
| --- | --- |

d)

iespējamību konstatēt, ka pārkāpums ir noticis;

| e) | precīzu datumu, kad notikumi ir notikuši, jebkuru rīcību, kas vairs nerada sekas, šo seku novēršanu vai šādas novēršanas atbilstīgu garantiju. |
| --- | --- |

e)

precīzu datumu, kad notikumi ir notikuši, jebkuru rīcību, kas vairs nerada sekas, šo seku novēršanu vai šādas novēršanas atbilstīgu garantiju.

2.   EDAU rīcība var būt rakstiski pieprasījumi sniegt informāciju, intervijas ar saistītajām personām, pārbaudes uz vietas vai saistīto ierīču krimināltiesiska ekspertīze.

3.   EDAU atklāj sūdzības saturu un sūdzības iesniedzēja personību tikai tiktāl, cik vajadzīgs, lai pienācīgi veiktu izmeklēšanu. Izmeklēšanas laikā un pēc tās EDAU neatklāj trešām personām nekādus ar sūdzību saistītus dokumentus, ne arī galīgo lēmumu, ja vien saistītās personas nepiekrīt šādai atklāšanai vai ja likums neparedz pienākumu EDAU to darīt.

4.   EDAU publicē informāciju par sūdzību tikai tādā formā, kas neļauj atklāt sūdzības iesniedzēju vai citus saistītos datu subjektus.

34. pants

Sūdzību iznākums

1.   EDAU cik vien iespējams ātri informē sūdzības iesniedzēju par sūdzības iznākumu un veikto rīcību.

2.   Ja ir konstatēts, ka sūdzību nevar pieņemt vai tās izskatīšana ir pārtraukta, EDAU vajadzības gadījumā iesaka sūdzības iesniedzējam vērsties citā instancē.

3.   Saskaņā ar regulas 32. panta 2. punktu, ja atbildi no EDAU nesaņem sešu mēnešu laikā, sūdzību uzskata par noraidītu.

35. pants

Pārskatīšana un prasības celšana

1.   Sūdzības iesniedzējs un iesaistītā iestāde var rakstiski pieprasīt EDAU pārskatīt lēmumu par sūdzību.

2.   Pārskatīšanas pieprasījumu iesniedz vienā mēnesī no lēmuma pieņemšanas datuma, un tas attiecas tikai uz jauniem elementiem vai juridiskiem argumentiem, kurus EDAU nav ņēmis vērā.

3.   Neatkarīgi no iespējas pieprasīt EDAU pārskatīt lēmumu par sūdzību, lēmumu var apstrīdēt Eiropas Savienības Tiesā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 263. panta nosacījumiem.

6.   IEDAĻA

Pārbaudes un apmeklējumi

36. pants

Pārbaudes

1.   EDAU lemj veikt pārbaudi, ja pārbaude uz vietas tiek uzskatīta par vajadzīgu, lai izpildītu uzraudzīšanas uzdevumus vai likuma prasības.

2.   Par pārbaudes veikšanu attiecīgajai iestādei paziņo rakstiski četras nedēļas pirms plānotā pārbaudes datuma. Paziņojumā norāda pārbaudes nolūku un apjomu, nosaka pārbaudes datumu un termiņu, kurā iestāde var lūgt pārskatīt datumu un iesniegt EDAU visu pieprasīto informāciju.

3.   Pēc tam EDAU izdod lēmumu par pārbaudi, kurā nosaka pārbaudes nolūku, apjomu, datumu(-us) un laiku, kā arī vietu(-as), un norāda pārbaudes pasākumu tiesisko pamatojumu. Lēmumam pievieno pilnvarojumus visiem darbiniekiem, kas piedalās pārbaudē.

4.   Darbinieki, kas veic pārbaudi, savāc visus dokumentāros pierādījumus izlases un proporcionālā veidā. Visus dokumentāros pierādījumus pienācīgi nodrošina.

5.   Pārbaudē un tai sekojošā procedūrā iegūtās intervijas un informāciju reģistrē protokolā, ko nosūta iestādei atsauksmju sniegšanai. Ja noteiktajā laikposmā atsauksmes nav saņemtas, protokolu uzskata par apstiprinātu. Protokolam pievieno pārbaudē savākto pierādījumu sarakstu.

6.   EDAU pārbaudes ziņojumā izklāsta pārbaudē veiktos konstatējumus. Ziņojumā norāda visas darbības, kas jāveic pārbaudītajai iestādei, un EDAU pārbauda to izpildi.

37. pants

Apmeklējumi

1.   EDAU veic apmeklējumus nolūkā panākt iestādes augstākā līmeņa vadītāju apņemšanos veicināt atbilstības regulai nodrošināšanu.

2.   Apmeklējuma veikšana parasti ir balstīta uz apņemšanās trūkumu nodrošināt atbilstību regulai, komunikācijas trūkumu vai notiek tāpēc, lai padziļinātu izpratni.

3.   Vajadzības gadījumā apmeklējumu nobeidz ar vienošanos par grafiku (“ceļa karti”), kas noteiktā termiņā uzdod iestādes vadībai ievērot noteiktas saistības atbilstīgi regulai. EDAU pārbauda grafika, par kuru panākta vienošanās, izpildi.

7.   IEDAĻA

Uzraudzības tehnoloģija

38. pants

Tehnoloģija un izpēte

1.   Saskaņā ar regulas 46. panta e) punktu EDAU vēro informācijas un komunikāciju tehnoloģiju attīstību. Veicot šo pienākumu, EDAU mērķis ir noteikt jaunās tendences ar iespējamu ietekmi uz datu aizsardzību, dibinot sakarus ar ieinteresētajām personām, padziļinot izpratni par iespējamiem datu aizsardzības aspektiem un sniedzot padomus par to, kā attiecīgajos projektos rūpēties par datu aizsardzību, veicinot integrētas privātuma aizsardzības un privātuma pēc noklusējuma principu un vajadzības gadījumā piemērojot uzraudzības metodoloģijas tehnoloģiju attīstībai.

2.   EDAU dod ieguldījumu Savienības pamatprogrammās, piedaloties konsultatīvajās komitejās, palīdzot Komitejai priekšlikumu izvērtēšanas procesā vai vajadzības gadījumā jebkādā citā veidā.

3.   EDAU var izlemt dot ieguldījumu atsevišķos ES finansētos pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrēšanas pasākumos, pieņemot lēmumu attiecībā uz pasākumu pēc pieprasījuma vai pēc paša ierosmes.

8.   IEDAĻA

Tiesvedība

39. pants

Pret iestādēm vērstas darbības

Saskaņā ar regulas 47. panta 1. punkta h) apakšpunktu EDAU var nodot jautājumu Eiropas Savienības Tiesai saskaņā ar līgumā paredzētajiem nosacījumiem. EDAU vajadzības gadījumā izmanto šīs pilnvaras tad, ja kāda iestāde neatbilst regulai un ja nav veiktas efektīvas atbildes darbības uz sekojošo izpildes pasākumu, kuru EDAU īstenojis atbilstīgi regulas 47. pantam.

40. pants

Sūdzības par EDAU lēmumiem

Saskaņā ar regulas 32. panta 3. punktu sūdzības par EDAU lēmumiem iesniedz Eiropas Savienības Tiesā.

41. pants

Iestāšanās

1.   Saskaņā ar regulas 47. panta 1. punkta i) apakšpunktu EDAU var iestāties lietās, ko izskata Eiropas Savienības Tiesa.

2.   EDAU lūdz atļauju iestāties tiesvedībā, ja lietai ir vispārēja datu aizsardzības nozīme vai ja EDAU ir bijis tieši saistīts ar lietu, veicot uzraudzības pienākumus.

3.   Citi faktori, kas var ietekmēt lēmumu lūgt atļauju iestāties, ir, vai jautājums par datu aizsardzību ir būtiska lietas daļa un vai EDAU iestāšanās tiesvedībai var palīdzēt.

4.   Ja vien nav būtisku iemeslu neiestāties, EDAU lūdz atļauju iestāties, ja Tiesa ir oficiāli aicinājusi to darīt.

VI   NODAĻA

DATU AIZSARDZĪBAS INSPEKTORI

42. pants

Sadarbība ar datu aizsardzības inspektoriem

1.   EDAU sadarbojas ar datu aizsardzības inspektoriem gan divpusējā sadarbībā, gan piedaloties sanāksmēs, ko organizē datu aizsardzības inspektoru tīkls.

2.   EDAU sniedz atbalstu un ieteikumus datu aizsardzības inspektoriem, ja tas ir vajadzīgs viņu pienākumu pildīšanai.

43. pants

Iecelto datu aizsardzības inspektoru reģistrs

Saskaņā ar regulas 24. panta 5. punktu EDAU uztur iecelto datu aizsardzības inspektoru reģistru, par kuriem ir paziņots EDAU. Reģistrā jo īpaši iekļauj informāciju par katra datu aizsardzības inspektora pilnvaru darbības ilgumu.

VII   NODAĻA

SADARBĪBA AR DATU AIZSARDZĪBAS IESTĀDĒM

44. pants

Sadarbība ar datu aizsardzības iestādēm

1.   Saskaņā ar regulas 46. panta f) punkta i) apakšpunktu EDAU sadarbojas ar valstu datu aizsardzības iestādēm un citām uzraudzības struktūrām, ciktāl tas vajadzīgs šo iestāžu attiecīgo pienākumu izpildei.

2.   Sadarbība ietver:

| a) | apmaiņu ar visu būtisko informāciju, piemēram, informāciju par labākajām praksēm, kā arī pieprasījumus attiecīgajai iestādei īstenot savas pilnvaras un atbildes uz šādas iestādes lūgumiem; |
| --- | --- |

a)

apmaiņu ar visu būtisko informāciju, piemēram, informāciju par labākajām praksēm, kā arī pieprasījumus attiecīgajai iestādei īstenot savas pilnvaras un atbildes uz šādas iestādes lūgumiem;

| b) | kontaktu ar attiecīgajiem institūciju locekļiem un personāla izveidošanu un uzturēšanu; |
| --- | --- |

b)

kontaktu ar attiecīgajiem institūciju locekļiem un personāla izveidošanu un uzturēšanu;

| c) | sadarbību ar Apvienoto uzraudzības iestāžu un struktūru institūciju, kas izveidota saskaņā ar Savienības normatīvajiem aktiem, tostarp vajadzības gadījumā piedalīšanos šo iestāžu un struktūru sanāksmēs ar mērķi nodrošināt konsekventu praksi. |
| --- | --- |

c)

sadarbību ar Apvienoto uzraudzības iestāžu un struktūru institūciju, kas izveidota saskaņā ar Savienības normatīvajiem aktiem, tostarp vajadzības gadījumā piedalīšanos šo iestāžu un struktūru sanāksmēs ar mērķi nodrošināt konsekventu praksi.

45. pants

29. panta darba grupa

1.   Saskaņā ar regulas 46. panta g) punktu EDAU iesaistās pasākumos, ko rīko darba grupa, kura izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvas 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (4) 29. pantu.

2.   EDAU aktīvi līdzdarbojas diskusijās un darba grupas publicēto dokumentu projektu izstrādē ar mērķi nodrošināt datu aizsardzības normatīvo aktu vienotu interpretāciju un sniedzot speciālistu konsultāciju Eiropas Komisijai. Šādās reizēs EDAU vajadzības gadījumā izvirza Savienības perspektīvas.

3.   EDAU regulāri piedalās darba grupas plenārsēdēs un apakšgrupu sēdēs.

4.   EDAU, ja iespējams – vismaz reizi gadā, veicina regulāras diskusijas ar darba grupas priekšsēdētāju par viņu abu attiecīgajām prioritātēm nolūkā panākt labu sadarbību praksē.

46. pants

Liela apjoma IT sistēmu saskaņota uzraudzība

1.   Kā paredzēts Savienības normatīvajos aktos, EDAU kopā ar valstu uzraudzības iestādēm piedalās liela apjoma IT sistēmu saskaņotā uzraudzībā.

2.   EDAU organizē saskaņošanas sanāksmes un nodrošina sekretariātu ar koordinācijas grupām.

3.   EDAU sadarbojas ar atsevišķām valstu uzraudzības iestādēm, ciktāl tas ir vajadzīgs, un saskaņā ar to prioritātēm, lai nodrošinātu liela apjoma IT sistēmu valstīs esošās daļas un centrālās daļas saskaņotu uzraudzību.

47. pants

Starptautiskā sadarbība

1.   EDAU piedalās Eiropas Datu aizsardzības komisāru ikgadējā pavasara konferencē, Datu aizsardzības un privātuma komisāru ikgadējā startautiskajā konferencē un Starptautiskajā darba grupā datu aizsardzībai telekomunikāciju nozarē.

2.   EDAU piedalās attiecīgajos starptautiskajos privātuma īstenošanas tīklos.

3.   EDAU regulāri organizē seminārus ar starptautisku organizāciju pārstāvjiem, lai dalītos labā praksē un izveidotu datu aizsardzības kultūru šajās organizācijās.

4.   EDAU veicina starptautiska līmeņa sadarbību un dialogu ar citām ieinteresētām personām no trešām valstīm.

VIII   NODAĻA

VADĪBA

48. pants

Drošība

1.   Saskaņā ar regulas 45. pantu, esot amatā un arī pēc pilnvaru laika beigām, uzraudzītājam un tā darbiniekiem ir jāievēro pienākums glabāt dienesta noslēpumu attiecībā uz jebkādu konfidenciālu informāciju, ko tie ir ieguvuši, pildot savus oficiālos pienākumus.

2.   EDAU ieceļ vienu vai vairākus darbiniekus par atbildīgajiem par drošības jautājumiem dažādās darbības jomās. Viņi jo īpaši ir atbildīgi par drošības jautājumiem, kas saistīti ar personālu, fizisko drošību un IT drošību. Ja viņi uzskata par vajadzīgu, lai izvairītos no drošības riskiem EDAU, šādi ieceltie darbinieki ziņo tieši direktoram.

49. pants

IT koordinācijas komiteja

Izveido Informācijas tehnoloģiju koordinācijas komiteju, kas konsultē valdi par informācijas tehnoloģiju saistību ar EDAU drošību un iekšējo attīstību.

50. pants

Kvalitātes pārvaldība

Lai nodrošinātu atbilstīgu kvalitātes pārvaldību, EDAU ievieš tādus piemērotus mehānismus kā iekšējās kontroles standarti, gada darbības pārskati un riska pārvaldība.

51. pants

Datu aizsardzības inspektors

Saskaņā ar regulas 24. pantu EDAU ieceļ datu aizsardzības inspektoru, kas ziņo tieši direktoram.

52. pants

Sabiedrības informēšana

1.   EDAU paaugstina izpratni par datu aizsardzību un informē privātpersonas par viņu tiesību pastāvēšanu un saturu. Šim nolūkam EDAU izmanto virkni saziņas rīku (piemēram, tīmekļa vietni, informatīvu izdevumu, sociālos medijus un informatīvus pasākumus), uztur sakarus ar ieinteresētajām personām (piemēram, EDAU biroja apmeklējumi mācību nolūkos, atbildes uz lūgumiem sniegt informāciju) un piedalās publiskos pasākumos, sanāksmēs un konferencēs.

2.   EDAU informē masu informācijas līdzekļus par svarīgākajiem notikumiem, kas saistīti ar datu aizsardzību, un pauž svarīgus atzinumus vai publicē publikācijas, izmantojot paziņojumus presei, intervijas un preses konferences.

53. pants

Dokumentācija

1.   Par visām EDAU darbībām veic precīzu un autentisku dokumentāciju, kas nodrošina uzticamu un likumīgi pārbaudāmu pierādījumu avotu par lēmumiem un darbībām.

2.   Dokumentus attiecībā uz konkrētām darbībām sagrupē kopā lietu materiālos. Lietu materiāli ir loģiskā veidā pieejami atbilstīgi darbību veidam EDAU izveidotā sistematizācijā.

3.   Dažādus lietu materiālus uzglabā noteiktu laikposmu saskaņā ar EDAU noteikto saglabāšanas grafiku. Pēc saglabāšanas laikposma beigām lietu materiālus izvērtē un nodod arhīvā saskaņā ar EDAU pieņemto arhivēšanas politiku.

54. pants

Dokumentu aktīva atklāšana

1.   Parasti visus galvenos politikas dokumentus, tematiskās pamatnostādnes, atzinumus par normatīvajiem aktiem, oficiālos apsvērumus, Tiesas lietu pierādījumu piezīmes un iepriekšējo pārbaužu atzinumus padara publiski pieejamus EDAU tīmekļa vietnē.

2.   Atzinumus, kas pieņemti pēc apspriešanās ar vadību, padara publiski pieejamus EDAU tīmekļa vietnē, ja tiem ir plašāka izmantojamība, tie satur jaunu normatīvā akta interpretāciju vai piemērojumu vai attiecas uz jauno tehnoloģiju ietekmi uz datu subjektu tiesībām.

55. pants

Publicēšana Oficiālajā Vēstnesī

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējami šādi dokumenti:

| a) | atzinumu par normatīvajiem aktiem kopsavilkumi, kas minēti 28. panta 3. punktā; |
| --- | --- |

a)

atzinumu par normatīvajiem aktiem kopsavilkumi, kas minēti 28. panta 3. punktā;

| b) | regulas 9. panta 7. punktā, 10. panta 2. punkta b) apakšpunktā, 10. panta 4. punktā, 10. panta 5. punktā un 10. panta 6. punktā, 12. panta 2. punktā, 19. pantā un 37. panta 2. punktā minētie EDAU lēmumi un atzinumi vai to kopsavilkumi; |
| --- | --- |

b)

regulas 9. panta 7. punktā, 10. panta 2. punkta b) apakšpunktā, 10. panta 4. punktā, 10. panta 5. punktā un 10. panta 6. punktā, 12. panta 2. punktā, 19. pantā un 37. panta 2. punktā minētie EDAU lēmumi un atzinumi vai to kopsavilkumi;

| c) | citi dokumenti, ko EDAU uzskata par būtiskiem. |
| --- | --- |

c)

citi dokumenti, ko EDAU uzskata par būtiskiem.

56. pants

Publiska piekļuve dokumentiem

Publikai ir piekļuve EDAU pārvaldībā esošiem dokumentiem saskaņā ar principiem, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regulā (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (5).

57. pants

Lēmumu autentiskuma pierādījums

1.   Lēmumu autentiskumu pierāda ar uzraudzītāja parakstu oriģinālvalodas versijā.

2.   Šis paraksts var būt rakstīts ar roku vai elektroniskā formā.

58. pants

Valodas un darba valodas

1.   EDAU izskatīto lietu lietvedības valoda ir viena no valodām, kas minēta Līguma par Eiropas Savienību 55. panta 1. punktā. Sūdzības gadījumā tā ir valoda, kurā sūdzība ir rakstīta.

2.   Ziņojumi, atzinumi, referāti un citi dokumenti, kas paredzēti arī publicēšanai EDAU tīmekļa vietnē, ir vismaz angļu, franču un vācu valodā.

59. pants

Darbinieki

1.   EDAU darbiniekus pieņem darbā saskaņā ar Civildienesta noteikumiem un Eiropas Savienības Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību.

2.   Lai paplašinātu sadarbību ar valstu iestādēm, jo īpaši ar valstu datu aizsardzības iestādēm, īsteno programmu darbinieku norīkošanai uz EDAU.

3.   Lai dotu iespēju tikko augstākās mācību iestādes beigušajiem iegūt praktisku pieredzi par EDAU un Savienības kā tādas darbības principiem, īsteno stažieru programmu.

4.   Pagaidu vajadzību apmierināšanai var pieņemt darbā pagaidu darbiniekus un izmantot cita veida ārējo palīdzību.

60. pants

Darbinieku komiteja

1.   Ar darbinieku komiteju, kas pārstāv EDAU darbiniekus, laikus notiek apspriešanās par lēmumu projektiem, kuri attiecas uz Civildienesta noteikumu un Eiropas Savienības Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības īstenošanu, un ar to var apspriesties par jebkuru citu vispārējas nozīmes jautājumu, kas skar darbiniekus. Darbinieku komiteju informē par jebkuru jautājumu, kas saistīts ar tās pienākumu izpildi. Tā sniedz savu viedokli 15 dienās no apspriešanās brīža.

2.   Darbinieku komiteja veicina EDAU labu darbību, iesniedzot priekšlikumus par organizatoriskiem jautājumiem un darba apstākļiem.

3.   Darbinieku komiteja sastāv no trim locekļiem un trim to vietniekiem, un kopsapulce to ievēl uz divu gadu laikposmu.

61. pants

Vadības sadarbība ar citām iestādēm

1.   Direktors kā sekretariāta vadītājs pārstāv EDAU dažādās starptautiskās struktūrās un var deleģēt šīs pārstāvēšanas tiesības darbiniekiem, kuru pārziņā ir cilvēkresursi, budžets un pārvaldība.

2.   Ņemot vērā EDAU izmēru salīdzinājumā ar citām iestādēm, kā arī lai nodrošinātu labu pārvaldību un budžeta ekonomiju, EDAU aktīvi slēdz sadarbības līgumus, saprašanās memorandus un pakalpojumu līmeņa nolīgumus ar citām iestādēm.

IX   NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

62. pants

Stāšanās spēkā

Šis reglaments stājas spēkā nākošajā dienā pēc tā parakstīšanas, un to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2012. gada 17. decembrī

Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs

Peter HUSTINX

---

(1)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

1

(2)  OV L 183, 12.7.2002., 1. lpp.

2

(3)  OV C 27, 7.2.2007., 21. lpp.

3

(4)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

4

(5)  OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.

5

---