# Euroopa Liidu L 244/2013

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2013.244.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 244 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 56. köide13. september 2013 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2013.244.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 244

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

56. köide13. september 2013

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 875/2013, 2. september 2013, millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Taist pärinevate toiduks valmistatud või konservitud suhkrumaisi terade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks | 1 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 876/2013, 28. mai 2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 seoses kesksete vastaspoolte kolleegiumeid käsitlevate regulatiivsete tehniliste standarditega (
  1
  ) | 19 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 877/2013, 27. juuni 2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrust (EL) nr 473/2013 euroala liikmesriikide eelarvekavade seire ja hindamise ning nende ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tagamise ühiste eeskirjade kohta | 23 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 878/2013, 12. september 2013, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 32 |
| | | OTSUSED |
| | | 2013/453/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 11. september 2013, millega muudetakse rakendusotsust 2013/443/EL, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H7N7 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga Itaalias
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 5904 all)

   (
  1
  ) | 34 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 875/2013, 2. september 2013, millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Taist pärinevate toiduks valmistatud või konservitud suhkrumaisi terade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

1

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 876/2013, 28. mai 2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 seoses kesksete vastaspoolte kolleegiumeid käsitlevate regulatiivsete tehniliste standarditega (
  1
  )

1

19

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 877/2013, 27. juuni 2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrust (EL) nr 473/2013 euroala liikmesriikide eelarvekavade seire ja hindamise ning nende ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tagamise ühiste eeskirjade kohta

23

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 878/2013, 12. september 2013, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

32

OTSUSED

2013/453/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 11. september 2013, millega muudetakse rakendusotsust 2013/443/EL, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H7N7 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga Itaalias
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 5904 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 5904 all)

1

34

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Teade lugejatele – Nõukogu 7. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 216/2013 Euroopa Liidu Teataja elektroonilise avaldamise kohta (vt tagakaane sisekülge) | s3 |
| | * | Teade lugejale – aktidele viitamise viis (vt tagakaane sisekülge) | s3 |

*

Teade lugejatele – Nõukogu 7. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 216/2013 Euroopa Liidu Teataja elektroonilise avaldamise kohta (vt tagakaane sisekülge)

Teade lugejatele – Nõukogu 7. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 216/2013 Euroopa Liidu Teataja

s3

*

Teade lugejale – aktidele viitamise viis (vt tagakaane sisekülge)

Teade lugejale – aktidele viitamise viis

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 13.9.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 244/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 244/1

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 875/2013,

2. september 2013,

millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Taist pärinevate toiduks valmistatud või konservitud suhkrumaisi terade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 291 lõiget 2,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9 ja artikli 11 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Kehtivad meetmed

| (1) | Pärast dumpinguvastase uurimise (edaspidi „esialgne uurimine”) lõpetamist kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 682/2007 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate Taist pärinevate ja praegu CN-koodi ex 2001 90 30 ja ex 2005 80 00 alla kuuluvate toiduks valmistatud või konservitud suhkrumaisi terade impordi suhtes (edaspidi „lõplikud dumpinguvastased meetmed”). Võetud meede oli väärtuseline tollimaks vahemikus 3,1 % kuni 12,9 %. |
| --- | --- |

(1)

Pärast dumpinguvastase uurimise (edaspidi „esialgne uurimine”) lõpetamist kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 682/2007 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate Taist pärinevate ja praegu CN-koodi ex 2001 90 30 ja ex 2005 80 00 alla kuuluvate toiduks valmistatud või konservitud suhkrumaisi terade impordi suhtes (edaspidi „lõplikud dumpinguvastased meetmed”). Võetud meede oli väärtuseline tollimaks vahemikus 3,1 % kuni 12,9 %.

| (2) | Määrusega (EÜ) nr 954/2008 (3) muudeti määrust (EÜ) nr 682/2007 seoses ühe äriühingu ja kõikide teiste äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksumääraga. Muudetud tollimaks on vahemikus 3,1–14,3 %. Tollimaksust vabastati kahe Tai eksportiva tootja import, kelle hinnakohustused olid heaks kiidetud komisjoni otsusega 2007/424/EÜ (4). |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EÜ) nr 954/2008 (3) muudeti määrust (EÜ) nr 682/2007 seoses ühe äriühingu ja kõikide teiste äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksumääraga. Muudetud tollimaks on vahemikus 3,1–14,3 %. Tollimaksust vabastati kahe Tai eksportiva tootja import, kelle hinnakohustused olid heaks kiidetud komisjoni otsusega 2007/424/EÜ (4).

| (3) | Määrusega (EÜ) nr 847/2009 (5) leidis nõukogu, et minimaalse impordihinnaga hinnakohustused ei olnud enam asjakohased dumpingu kahjustava mõju kõrvaldamiseks. Seetõttu tühistati otsuste heakskiitmine ning kümne teise Tai eksportiva tootja pakutud hinnakohustused lükati tagasi. |
| --- | --- |

(3)

Määrusega (EÜ) nr 847/2009 (5) leidis nõukogu, et minimaalse impordihinnaga hinnakohustused ei olnud enam asjakohased dumpingu kahjustava mõju kõrvaldamiseks. Seetõttu tühistati otsuste heakskiitmine ning kümne teise Tai eksportiva tootja pakutud hinnakohustused lükati tagasi.

2.   Taotlus aegumise läbivaatamise algatamiseks

| (4) | Pärast seda, kui avaldati teade lõplike dumpinguvastaste meetmete eelseisva lõppemise kohta (6), sai komisjon 19. märtsil 2012 algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase taotluse algatada meetmete aegumise läbivaatamine. Taotluse esitas Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux (AETMD, edaspidi „kaebuse esitaja”) nende tootjate nimel, kelle toodang moodustab suurema osa, käesoleval juhul enam kui 50 % toiduks valmistatud või konservitud suhkrumaisi kogutoodangust liidus. |
| --- | --- |

(4)

Pärast seda, kui avaldati teade lõplike dumpinguvastaste meetmete eelseisva lõppemise kohta (6), sai komisjon 19. märtsil 2012 algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase taotluse algatada meetmete aegumise läbivaatamine. Taotluse esitas Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux (AETMD, edaspidi „kaebuse esitaja”) nende tootjate nimel, kelle toodang moodustab suurema osa, käesoleval juhul enam kui 50 % toiduks valmistatud või konservitud suhkrumaisi kogutoodangust liidus.

| (5) | Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise. |
| --- | --- |

(5)

Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.

3.   Aegumise läbivaatamise algatamine

| (6) | Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 19. juunil 2012Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (7) (edaspidi „algatamisteade”) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2. |
| --- | --- |

(6)

Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 19. juunil 2012Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (7) (edaspidi „algatamisteade”) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.

4.   Uurimine

4.1.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (7) | Dumpingu jätkumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2011 kuni 31. märtsini 2012 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju jätkumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste arengusuundade uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2008 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(7)

Dumpingu jätkumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2011 kuni 31. märtsini 2012 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju jätkumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste arengusuundade uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2008 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

4.2.   Menetlusega seotud isikud

| (8) | Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajatele, muudele teadaolevatele liidu tootjatele, Tai eksportivatele tootjatele, sõltumatutele importijatele, teadaolevatele huvitatud kasutajatele ning eksportiva riigi esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajatele, muudele teadaolevatele liidu tootjatele, Tai eksportivatele tootjatele, sõltumatutele importijatele, teadaolevatele huvitatud kasutajatele ning eksportiva riigi esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (9) | Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja kes esitasid konkreetsed põhjendused, võimaldati ärakuulamine. |
| --- | --- |

(9)

Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja kes esitasid konkreetsed põhjendused, võimaldati ärakuulamine.

| (10) | Võttes arvesse uurimisse kaasatud Tai eksportivate tootjate ja liidu sõltumatute importijate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõttelise uuringu kasutamine kooskõlas algmääruse artikliga 17. Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valimi, paluti eespool osutatud isikutel komisjonile endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamise algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave. |
| --- | --- |

(10)

Võttes arvesse uurimisse kaasatud Tai eksportivate tootjate ja liidu sõltumatute importijate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõttelise uuringu kasutamine kooskõlas algmääruse artikliga 17. Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valimi, paluti eespool osutatud isikutel komisjonile endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamise algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave.

| (11) | Mis puutub Tai eksportivatest tootjatest valimi moodustamisesse, siis sai komisjon täieliku teabe 17 eksportivalt tootjalt, kellest üheksa eksportisid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu. Otsustati moodustada valim kolmest eksportivast tootjast, kelle ekspordi kogumaht läbivaatamisega seotud perioodil moodustas 90 % koostööd tegevate eksportivate tootjate liitu eksporditud mahust. |
| --- | --- |

(11)

Mis puutub Tai eksportivatest tootjatest valimi moodustamisesse, siis sai komisjon täieliku teabe 17 eksportivalt tootjalt, kellest üheksa eksportisid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu. Otsustati moodustada valim kolmest eksportivast tootjast, kelle ekspordi kogumaht läbivaatamisega seotud perioodil moodustas 90 % koostööd tegevate eksportivate tootjate liitu eksporditud mahust.

| (12) | Võttes arvesse, et saadi ainult üks vastus ühelt sõltumatult importijalt, väljavõttelist uuringut sõltumatutele importijatele ei kohaldatud. |
| --- | --- |

(12)

Võttes arvesse, et saadi ainult üks vastus ühelt sõltumatult importijalt, väljavõttelist uuringut sõltumatutele importijatele ei kohaldatud.

| (13) | Arvestades, et menetlusega on hõlmatud arvukalt liidu tootjaid, teatati algatamisteates, et komisjon on moodustanud kooskõlas algmääruse artikliga 17 liidu tootjatest esialgse valimi, et teha kindlaks kahju. Esialgne valik põhines komisjoni käsutuses menetluse algatamise ajal olnud teabel, mille aluseks oli tootjate müügimaht, tootmismaht ja geograafiline asukoht liidus. Soovitatav valim vastab suurimale tüüpilisele tootmismahule, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida, moodustades 58 % liidu tootmisharu kogutoodangust. Lisaks on soovitatav valim tüüpiline äriühingute geograafilise asukoha osas, sest kaasatud on kolm erinevat liikmesriiki. Liidu tootjatega konsulteeriti pakutud valimi osas algatamisteate avaldamiskuupäeval. Võttes arvesse, et ükski tootja endast täiendavalt teada ei andnud ning valimi kohta märkusi ei laekunud, kinnitati pakutud valim. |
| --- | --- |

(13)

Arvestades, et menetlusega on hõlmatud arvukalt liidu tootjaid, teatati algatamisteates, et komisjon on moodustanud kooskõlas algmääruse artikliga 17 liidu tootjatest esialgse valimi, et teha kindlaks kahju. Esialgne valik põhines komisjoni käsutuses menetluse algatamise ajal olnud teabel, mille aluseks oli tootjate müügimaht, tootmismaht ja geograafiline asukoht liidus. Soovitatav valim vastab suurimale tüüpilisele tootmismahule, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida, moodustades 58 % liidu tootmisharu kogutoodangust. Lisaks on soovitatav valim tüüpiline äriühingute geograafilise asukoha osas, sest kaasatud on kolm erinevat liikmesriiki. Liidu tootjatega konsulteeriti pakutud valimi osas algatamisteate avaldamiskuupäeval. Võttes arvesse, et ükski tootja endast täiendavalt teada ei andnud ning valimi kohta märkusi ei laekunud, kinnitati pakutud valim.

| (14) | Kaks huvitatud isikut väitsid, et liidu tootjate valim on tehtud ainult taotluse esitajate hulgast ning et valimisse oleks tulnud üritada lisada ka teisi tootjaid peale taotluse esitajate. |
| --- | --- |

(14)

Kaks huvitatud isikut väitsid, et liidu tootjate valim on tehtud ainult taotluse esitajate hulgast ning et valimisse oleks tulnud üritada lisada ka teisi tootjaid peale taotluse esitajate.

| (15) | Koostööd kutsuti tegema siiski kõiki liidu tuntud tootjaid nii taotluse esitajate kui ka mitteesitajate seast. Kümme liidu tootjat, nii taotluse esitajad kui ka teised, on edastanud vajalikud andmed. Põhjenduses 13 esitatud selgituse kohaselt vastab valim suurimale tüüpilisele tootmismahule, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida, moodustades 58 % liidu tootmisharu kogutoodangust. Komisjon leiab, et tehtud valim on geograafilist asukohta silmas pidades tüüpiline, olenemata sellest, kas tootja on taotluse esitanud või mitte. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(15)

Koostööd kutsuti tegema siiski kõiki liidu tuntud tootjaid nii taotluse esitajate kui ka mitteesitajate seast. Kümme liidu tootjat, nii taotluse esitajad kui ka teised, on edastanud vajalikud andmed. Põhjenduses 13 esitatud selgituse kohaselt vastab valim suurimale tüüpilisele tootmismahule, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida, moodustades 58 % liidu tootmisharu kogutoodangust. Komisjon leiab, et tehtud valim on geograafilist asukohta silmas pidades tüüpiline, olenemata sellest, kas tootja on taotluse esitanud või mitte. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi.

| (16) | Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida pidas vajalikuks dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse, sellest tuleneva kahju ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Selleks saatis komisjon valimi moodustamisse kaasatud eksportivatele tootjatele ja liidu tootjatele ning ühele sõltumatule tootjale küsimustiku. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:






  a) | liidu tootjad






  — | Bonduelle Conserve International SAS, Renescure, Prantsusmaa; |
| --- | --- | --- | --- |

(16)

Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida pidas vajalikuks dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse, sellest tuleneva kahju ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Selleks saatis komisjon valimi moodustamisse kaasatud eksportivatele tootjatele ja liidu tootjatele ning ühele sõltumatule tootjale küsimustiku. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:

a)

liidu tootjad

—

Bonduelle Conserve International SAS, Renescure, Prantsusmaa;

| — | Compagnie Générale de Conserve France SA, Theix, Prantsusmaa; |
| --- | --- |

—

Compagnie Générale de Conserve France SA, Theix, Prantsusmaa;

| — | Compagnie Générale de Conserve Hungary, Debrecen, Ungari; |
| --- | --- |

—

Compagnie Générale de Conserve Hungary, Debrecen, Ungari;

| — | Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Itaalia; |
| --- | --- |

—

Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Itaalia;

| b) | Tai eksportivad tootja






  — | Agri Sol., Ltd, Pathumthani; |
| --- | --- | --- |

b)

Tai eksportivad tootja

—

Agri Sol., Ltd, Pathumthani;

| — | Lampang Food Products Co., Ltd, Bangkok; |
| --- | --- |

—

Lampang Food Products Co., Ltd, Bangkok;

| — | Sun Sweet Co., Ltd, Chiang Mai. |
| --- | --- |

—

Sun Sweet Co., Ltd, Chiang Mai.

| (17) | Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja kes esitasid konkreetsed põhjendused, võimaldati ärakuulamine. |
| --- | --- |

(17)

Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja kes esitasid konkreetsed põhjendused, võimaldati ärakuulamine.

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   Vaatlusalune toode

| (18) | Vaatlusalune toode on Taist pärinevate, äädika või äädikhappega toiduks valmistatud või konservitud külmutamata suhkrumais (Zea mays var. saccharata) terade kujul, mis praegu kuulub CN-koodi ex 2001 90 30 alla, ja ilma äädika või äädikhappeta toiduks valmistatud või konservitud külmutamata suhkrumais (Zea mays var. saccharata) terade kujul (v.a rubriiki 2006 kuuluvad tooted), mis praegu kuulub CN-koodi ex 2005 80 00 alla. |
| --- | --- |

(18)

Vaatlusalune toode on Taist pärinevate, äädika või äädikhappega toiduks valmistatud või konservitud külmutamata suhkrumais (Zea mays var. saccharata) terade kujul, mis praegu kuulub CN-koodi ex 2001 90 30 alla, ja ilma äädika või äädikhappeta toiduks valmistatud või konservitud külmutamata suhkrumais (Zea mays var. saccharata) terade kujul (v.a rubriiki 2006 kuuluvad tooted), mis praegu kuulub CN-koodi ex 2005 80 00 alla.

| (19) | Uurimine näitas, et hoolimata säilitusviiside erinevustest on kõikidel vaatlusaluse toote eri liikidel ühed ja samad bioloogilised ja keemilised põhiomadused ning neid kasutatakse peamiselt samadel eesmärkidel. |
| --- | --- |

(19)

Uurimine näitas, et hoolimata säilitusviiside erinevustest on kõikidel vaatlusaluse toote eri liikidel ühed ja samad bioloogilised ja keemilised põhiomadused ning neid kasutatakse peamiselt samadel eesmärkidel.

| (20) | Kaks huvitatud isikut väitsid, et suhkrumaisi CN-koodid ei tähista mitte ainult asjaomast toodet, vaid hõlmavad ka olulisel määral konservitud beebimaisi, mida ei toodeta liidus ja mis ei ole samasugune toode. Nad oletasid, et komisjon lisas beebimaisi andmed oma andmetesse. |
| --- | --- |

(20)

Kaks huvitatud isikut väitsid, et suhkrumaisi CN-koodid ei tähista mitte ainult asjaomast toodet, vaid hõlmavad ka olulisel määral konservitud beebimaisi, mida ei toodeta liidus ja mis ei ole samasugune toode. Nad oletasid, et komisjon lisas beebimaisi andmed oma andmetesse.

| (21) | Analüüsimisel asjaomaseid TARIC-koode aluseks võttes on uurimise all olnud eranditult meetmetega hõlmatud toode ja see välistab beebimaisi. Seetõttu lükatakse väide tagasi kui faktiliselt ebatäpne. |
| --- | --- |

(21)

Analüüsimisel asjaomaseid TARIC-koode aluseks võttes on uurimise all olnud eranditult meetmetega hõlmatud toode ja see välistab beebimaisi. Seetõttu lükatakse väide tagasi kui faktiliselt ebatäpne.

2.   Samasugune toode

| (22) | Leiti, et liidus liidu tootmisharus toodetaval ja müüdaval suhkrumaisil ning Tais toodetaval ja müüdaval suhkrumaisil on sisuliselt samasugused füüsikalised ja keemilised omadused ning Tais toodetud ja liitu eksportimiseks müüdaval suhkrumaisil on samasugused peamised kasutusviisid. Seega käsitletakse neid tooteid algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasuguste toodetena. |
| --- | --- |

(22)

Leiti, et liidus liidu tootmisharus toodetaval ja müüdaval suhkrumaisil ning Tais toodetaval ja müüdaval suhkrumaisil on sisuliselt samasugused füüsikalised ja keemilised omadused ning Tais toodetud ja liitu eksportimiseks müüdaval suhkrumaisil on samasugused peamised kasutusviisid. Seega käsitletakse neid tooteid algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasuguste toodetena.

C.   DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

| (23) | Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 uuriti, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt dumpingu jätkumine või kordumine. |
| --- | --- |

(23)

Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 uuriti, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt dumpingu jätkumine või kordumine.

1.   Sissejuhatavad märkused

| (24) | Nagu märgitud põhjenduses 10, võttes arvesse koostöösoovi üles näidanud eksportivate tootjate võimalikku suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõtteline uuring. Dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kindlakstegemiseks moodustati valim kolmest eksportivast tootjast, kelle ekspordi kogumaht moodustas ligikaudu 90 % kõigi koostöösoovi üles näidanud eksportivate tootjate eksporditud mahust. |
| --- | --- |

(24)

Nagu märgitud põhjenduses 10, võttes arvesse koostöösoovi üles näidanud eksportivate tootjate võimalikku suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõtteline uuring. Dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kindlakstegemiseks moodustati valim kolmest eksportivast tootjast, kelle ekspordi kogumaht moodustas ligikaudu 90 % kõigi koostöösoovi üles näidanud eksportivate tootjate eksporditud mahust.

| (25) | Kuna kolme valimisse kaasatud eksportiva tootja ekspordi kogumaht moodustas ligikaudu 25 % läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Taist liitu toimunud ekspordist, oli dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kindlakstegemiseks vajalik kasutada muudest allikatest pärit teavet, nagu läbivaatamistaotlus, saadaolev kaubandusstatistika ekspordi kohta (Tai tolliamet) ning impordi kohta (Eurostat). |
| --- | --- |

(25)

Kuna kolme valimisse kaasatud eksportiva tootja ekspordi kogumaht moodustas ligikaudu 25 % läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Taist liitu toimunud ekspordist, oli dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kindlakstegemiseks vajalik kasutada muudest allikatest pärit teavet, nagu läbivaatamistaotlus, saadaolev kaubandusstatistika ekspordi kohta (Tai tolliamet) ning impordi kohta (Eurostat).

| (26) | Dumpingumarginaali määramisel ei arvestatud müüki, mis toimus Tai riigis asuvatele vahendajatele, kes saatsid kauba edasi sihtkohtadesse, mille kohta puuduvad andmed. |
| --- | --- |

(26)

Dumpingumarginaali määramisel ei arvestatud müüki, mis toimus Tai riigis asuvatele vahendajatele, kes saatsid kauba edasi sihtkohtadesse, mille kohta puuduvad andmed.

| (27) | Sarnaselt esialgse uurimisega ilmnes, et teatud eksportivad tootjad hangivad vaatlusaluse toote müügiks vajalikke osi välistarnijatelt. Menetluse huvides ei võetud dumpingumarginaali määramisel arvesse muude kui eksportivate tootjate toodetud vaatlusaluse toote müüki. |
| --- | --- |

(27)

Sarnaselt esialgse uurimisega ilmnes, et teatud eksportivad tootjad hangivad vaatlusaluse toote müügiks vajalikke osi välistarnijatelt. Menetluse huvides ei võetud dumpingumarginaali määramisel arvesse muude kui eksportivate tootjate toodetud vaatlusaluse toote müüki.

2.   Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

2.1.   Normaalväärtuse määramine

| (28) | Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 2 esimese lausega tehti normaalväärtuse määramiseks kõigepealt kõigi kolme eksportiva tootja puhul kindlaks, kas nende samasuguse toote omamaise müügi kogumaht läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli tüüpiline, võrreldes nende liitu suunatud eksportmüügi kogumahuga, st kas siseturu jaoks ettenähtud toote müügimaht moodustas vähemalt 5 % vaatlusaluse toote liitu eksporditud müügimahust. |
| --- | --- |

(28)

Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 2 esimese lausega tehti normaalväärtuse määramiseks kõigepealt kõigi kolme eksportiva tootja puhul kindlaks, kas nende samasuguse toote omamaise müügi kogumaht läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli tüüpiline, võrreldes nende liitu suunatud eksportmüügi kogumahuga, st kas siseturu jaoks ettenähtud toote müügimaht moodustas vähemalt 5 % vaatlusaluse toote liitu eksporditud müügimahust.

| (29) | Tehti kindlaks, et samasuguse toote omamaise müügi kogumaht on kolmest valimisse kaasatud äriühingust ainult ühe puhul tüüpiline. |
| --- | --- |

(29)

Tehti kindlaks, et samasuguse toote omamaise müügi kogumaht on kolmest valimisse kaasatud äriühingust ainult ühe puhul tüüpiline.

| (30) | Seejärel kontrolliti, kas selle äriühingu omamaisel turul müügiks mõeldud samasuguse toote liigid olid identsed või otseselt võrreldavad liitu eksportimiseks müüdavate tooteliikidega. Iga sellise tooteliigi suhtes tehti kindlaks, kas omamaisel turul müügiks mõeldud samasuguse toote müük on piisavalt tüüpiline algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses. Omamaisel turul müügiks mõeldud samasuguse toote müük on piisavalt tüüpiline, kui selle kogumaht on 5 % või rohkem liitu eksporditud võrreldava tooteliigi müügi kogumahust. |
| --- | --- |

(30)

Seejärel kontrolliti, kas selle äriühingu omamaisel turul müügiks mõeldud samasuguse toote liigid olid identsed või otseselt võrreldavad liitu eksportimiseks müüdavate tooteliikidega. Iga sellise tooteliigi suhtes tehti kindlaks, kas omamaisel turul müügiks mõeldud samasuguse toote müük on piisavalt tüüpiline algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses. Omamaisel turul müügiks mõeldud samasuguse toote müük on piisavalt tüüpiline, kui selle kogumaht on 5 % või rohkem liitu eksporditud võrreldava tooteliigi müügi kogumahust.

| (31) | Leiti, et kõnealuse äriühingu puhul oli vaid ühte liiki samasugune toode otseselt võrreldav liitu eksportimiseks müüdava tooteliigiga. Pealegi müüdi seda tooteliiki omamaisel turul piisavalt tüüpilistes kogustes. |
| --- | --- |

(31)

Leiti, et kõnealuse äriühingu puhul oli vaid ühte liiki samasugune toode otseselt võrreldav liitu eksportimiseks müüdava tooteliigiga. Pealegi müüdi seda tooteliiki omamaisel turul piisavalt tüüpilistes kogustes.

| (32) | Seejärel kontrolliti, kas põhjenduses 31 viidatud äriühingu tooteliigi müük toimus algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt tavapärase kaubandustegevuse käigus. Selleks tehti vaatlusaluse tooteliigi puhul kindlaks, kui suure osa kõnealuse liigi müügist moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele siseturul. |
| --- | --- |

(32)

Seejärel kontrolliti, kas põhjenduses 31 viidatud äriühingu tooteliigi müük toimus algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt tavapärase kaubandustegevuse käigus. Selleks tehti vaatlusaluse tooteliigi puhul kindlaks, kui suure osa kõnealuse liigi müügist moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele siseturul.

| (33) | Selgus, et enam kui 80 % omamaisel turul müügiks mõeldud toote müügimahust oli kasumlik ning algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt arvestati normaalväärtuse määramisel kõiki selle tooteliigiga tehtud tehinguid. |
| --- | --- |

(33)

Selgus, et enam kui 80 % omamaisel turul müügiks mõeldud toote müügimahust oli kasumlik ning algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt arvestati normaalväärtuse määramisel kõiki selle tooteliigiga tehtud tehinguid.

| (34) | Kõnealuse vaatlusaluse tooteliigi puhul, kus omamaine müük oli tüüpiline ning toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus, arvutati normaalväärtus tegeliku omamaise hinna põhjal, milleks võeti selle tooteliigi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil toimunud omamaise kogumüügi kaalutud keskmine. |
| --- | --- |

(34)

Kõnealuse vaatlusaluse tooteliigi puhul, kus omamaine müük oli tüüpiline ning toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus, arvutati normaalväärtus tegeliku omamaise hinna põhjal, milleks võeti selle tooteliigi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil toimunud omamaise kogumüügi kaalutud keskmine.

| (35) | Ülejäänud kahe eksportiva tootja puhul, kelle müüki omamaisel turul ei peetud tüüpiliseks (üks neist ei müünudki samasugust toodet omamaisel turul), ning kolmanda eksportiva tootja puhul, kelle üleüldine müügimaht oli tüüpiline, kuid kelle samasuguse toote mitmete liikide müügimaht omamaisel turul ei olnud tüüpiline, määrati normaalväärtus algmääruse artikli 2 lõike 3 alusel. |
| --- | --- |

(35)

Ülejäänud kahe eksportiva tootja puhul, kelle müüki omamaisel turul ei peetud tüüpiliseks (üks neist ei müünudki samasugust toodet omamaisel turul), ning kolmanda eksportiva tootja puhul, kelle üleüldine müügimaht oli tüüpiline, kuid kelle samasuguse toote mitmete liikide müügimaht omamaisel turul ei olnud tüüpiline, määrati normaalväärtus algmääruse artikli 2 lõike 3 alusel.

| (36) | Normaalväärtus arvutati selliselt, et lisati iga liitu eksporditava tooteliigi tootmiskuludele mõistlikud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum. |
| --- | --- |

(36)

Normaalväärtus arvutati selliselt, et lisati iga liitu eksporditava tooteliigi tootmiskuludele mõistlikud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum.

| (37) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 6 määrati müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumimarginaal kahe eksportiva tootja puhul, kelle omamaise turu müügimaht oli väiksem või suurem kui 5 % vastavast liitu suunatud müügi mahust, kõnealuste äriühingute omamaisel turul tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügi põhjal. |
| --- | --- |

(37)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 6 määrati müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumimarginaal kahe eksportiva tootja puhul, kelle omamaise turu müügimaht oli väiksem või suurem kui 5 % vastavast liitu suunatud müügi mahust, kõnealuste äriühingute omamaisel turul tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügi põhjal.

| (38) | Kolmanda eksportiva tootja puhul, kes ei müünud samasugust toodet omamaiseks tarbimiseks, määrati selle eksportiva tootja müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 6 punktiga a nii, et selleks kasutati põhjenduses 37 osutatud kahe eksportiva tootja müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi mahtu ning võeti sellest siis kaalutud keskmine. |
| --- | --- |

(38)

Kolmanda eksportiva tootja puhul, kes ei müünud samasugust toodet omamaiseks tarbimiseks, määrati selle eksportiva tootja müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 6 punktiga a nii, et selleks kasutati põhjenduses 37 osutatud kahe eksportiva tootja müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi mahtu ning võeti sellest siis kaalutud keskmine.

| (39) | Kaks huvitatud isikut vaidlustasid põhjenduses 37 osutatud metoodika, st et normaalväärtuse arvutamiseks kasutatakse kasumit, kui see põhineb omamaise turu müügimahul, mis on väiksem kui 5 % vastavast liitu suunatud müügi mahust. Nad leiavad, et kui omamaise turu tehinguid ei ole piisavas mahus, et seda võiks pidada tüüpiliseks, siis ei tohiks kõnealustelt tehingutelt saadavat kasumit arvutamisel kasutada. |
| --- | --- |

(39)

Kaks huvitatud isikut vaidlustasid põhjenduses 37 osutatud metoodika, st et normaalväärtuse arvutamiseks kasutatakse kasumit, kui see põhineb omamaise turu müügimahul, mis on väiksem kui 5 % vastavast liitu suunatud müügi mahust. Nad leiavad, et kui omamaise turu tehinguid ei ole piisavas mahus, et seda võiks pidada tüüpiliseks, siis ei tohiks kõnealustelt tehingutelt saadavat kasumit arvutamisel kasutada.

| (40) | Sama metoodikat kasutati esialgses uurimises ning kuna olud ei ole muutunud, siis komisjon leiab, et see metoodika sobib endiselt kasutamiseks käesolevas menetluses. |
| --- | --- |

(40)

Sama metoodikat kasutati esialgses uurimises ning kuna olud ei ole muutunud, siis komisjon leiab, et see metoodika sobib endiselt kasutamiseks käesolevas menetluses.

2.2.   Ekspordihinna määramine

| (41) | Kogu valimisse kaasatud eksportivate tootjate müük toimus otse sõltumatutele klientidele liidus. Nende müügitehingute hind määrati kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 nende liidus asuvate sõltumatute klientide tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal. |
| --- | --- |

(41)

Kogu valimisse kaasatud eksportivate tootjate müük toimus otse sõltumatutele klientidele liidus. Nende müügitehingute hind määrati kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 nende liidus asuvate sõltumatute klientide tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal.

2.3.   Võrdlused ja kohandused

| (42) | Normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdlus tehti tehasehindade põhjal. Õiglase võrdlemise tagamiseks võeti arvesse hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. |
| --- | --- |

(42)

Normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdlus tehti tehasehindade põhjal. Õiglase võrdlemise tagamiseks võeti arvesse hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10.

| (43) | Erinevusi transpordikuludes, kindlustuskuludes, käitlemis- ja laadimiskuludes, vahendustasudes ja pangakuludes võeti asjakohastel ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel arvesse. |
| --- | --- |

(43)

Erinevusi transpordikuludes, kindlustuskuludes, käitlemis- ja laadimiskuludes, vahendustasudes ja pangakuludes võeti asjakohastel ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel arvesse.

| (44) | Lisaks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile d ning esialgses uurimises kasutatud metoodikale arvesse kaubandustaseme erinevusi nende eksportivate tootjate puhul, kelle omamaine müük hõlmas oma kaubamärgiga tooteid, kuid kelle müük liitu toimus jaemüüja kaubamärgi all. Kohandamise tase on leitud hinnanguliselt (arvutades vähendusena kasumimarginaalist, mida kasutati normaalväärtuse määramisel, nagu on osutatud põhjenduses 33), võttes aluseks liidu tootmisharus oma kaubamärgiga toodetelt ja kõikidelt toodetelt saadavate kasumimarginaalide vahelise suhte. Kasumimarginaali vähendati seega 20–50 %. |
| --- | --- |

(44)

Lisaks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile d ning esialgses uurimises kasutatud metoodikale arvesse kaubandustaseme erinevusi nende eksportivate tootjate puhul, kelle omamaine müük hõlmas oma kaubamärgiga tooteid, kuid kelle müük liitu toimus jaemüüja kaubamärgi all. Kohandamise tase on leitud hinnanguliselt (arvutades vähendusena kasumimarginaalist, mida kasutati normaalväärtuse määramisel, nagu on osutatud põhjenduses 33), võttes aluseks liidu tootmisharus oma kaubamärgiga toodetelt ja kõikidelt toodetelt saadavate kasumimarginaalide vahelise suhte. Kasumimarginaali vähendati seega 20–50 %.

| (45) | Kaks huvitatud isikut leidsid, et Tai omamaist turgu ja liidu turgu ei saa võrrelda turgude erineva suuruse tõttu ja seetõttu, et Tai tootjad müüvad omamaisel turul oma kaubamärgiga tooteid. |
| --- | --- |

(45)

Kaks huvitatud isikut leidsid, et Tai omamaist turgu ja liidu turgu ei saa võrrelda turgude erineva suuruse tõttu ja seetõttu, et Tai tootjad müüvad omamaisel turul oma kaubamärgiga tooteid.

| (46) | Esiteks tuletatakse meelde, et põhjenduses 22 sedastati, et Tai omamaisel turul müüdav suhkrumais ja liidu turule eksporditav suhkrumais on samasugused tooted algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(46)

Esiteks tuletatakse meelde, et põhjenduses 22 sedastati, et Tai omamaisel turul müüdav suhkrumais ja liidu turule eksporditav suhkrumais on samasugused tooted algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

| (47) | Teiseks kohandati kaubandustaseme erinevuse tõttu kasumimarginaali – omamaisel turul oma kaubamärgiga müüdud toodete kasumimarginaali vähendati 20–50 %. Siinkohal järgitakse esialgses uurimises kasutatud metoodikat. |
| --- | --- |

(47)

Teiseks kohandati kaubandustaseme erinevuse tõttu kasumimarginaali – omamaisel turul oma kaubamärgiga müüdud toodete kasumimarginaali vähendati 20–50 %. Siinkohal järgitakse esialgses uurimises kasutatud metoodikat.

2.4.   Dumping läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

| (48) | Ülaltoodu põhjal leiti, et dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on 8 % ja 44 % vahel. |
| --- | --- |

(48)

Ülaltoodu põhjal leiti, et dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on 8 % ja 44 % vahel.

3.   Impordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral

3.1.   Eksportivate tootjate tootmisvõimsus

| (49) | Suhkrumaisi tootmine sõltub ligipääsust värskelt koristatud maisile, mis transporditakse kohe pärast koristust konservitehasesse. Äsja koristatud mais tuleb konservida 24 tunni jooksul pärast koristamist ning seetõttu on vaatlusaluse toote tootmise võimsus otseselt seotud värskelt koristatud maisi saadavusega. |
| --- | --- |

(49)

Suhkrumaisi tootmine sõltub ligipääsust värskelt koristatud maisile, mis transporditakse kohe pärast koristust konservitehasesse. Äsja koristatud mais tuleb konservida 24 tunni jooksul pärast koristamist ning seetõttu on vaatlusaluse toote tootmise võimsus otseselt seotud värskelt koristatud maisi saadavusega.

| (50) | Tais kestab saagikoristushooaeg 9 kuni 10 kuud aastas, mis tähendab kahte saagikoristust aastas. Saadaoleva tehnilise tootmisvõimsuse hindamisel tuleb arvesse võtta hooajalisi toorainega seotud piiranguid. |
| --- | --- |

(50)

Tais kestab saagikoristushooaeg 9 kuni 10 kuud aastas, mis tähendab kahte saagikoristust aastas. Saadaoleva tehnilise tootmisvõimsuse hindamisel tuleb arvesse võtta hooajalisi toorainega seotud piiranguid.

| (51) | Valimisse kaasatud kolmel eksportival tootjal oli tehnilist tootmisvõimsust kokku 130 000– 150 000 tonni. Saadaoleva tehnilise tootmisvõimsuse rakendamise tegelik määr oli vahemikus 50–80 %. |
| --- | --- |

(51)

Valimisse kaasatud kolmel eksportival tootjal oli tehnilist tootmisvõimsust kokku 130 000– 150 000 tonni. Saadaoleva tehnilise tootmisvõimsuse rakendamise tegelik määr oli vahemikus 50–80 %.

| (52) | Mitmed huvitatud isikud väitsid, et ehkki nad tunnustavad metoodikat, mille kohaselt tehnilist tootmisvõimsust kohandati vastavalt saadaolevale toorainele, siis vaba tootmisvõimsus oli liialdatud. |
| --- | --- |

(52)

Mitmed huvitatud isikud väitsid, et ehkki nad tunnustavad metoodikat, mille kohaselt tehnilist tootmisvõimsust kohandati vastavalt saadaolevale toorainele, siis vaba tootmisvõimsus oli liialdatud.

| (53) | Nagu põhjenduses 50 juba rõhutati, ei saa tehnilist tootmisvõimsust täielikult kasutada, kuna värskelt koristatud suhkrumaisi ei ole hooajalisuse tõttu alati võtta. Kuid uurimine on näidanud, et 80-protsendise ja suurema tootmisvõimsuse rakendusastmeni jõuavad vaid mõned valimisse kaasatud tootjad, samas kui teiste valimisse kaasatud tootjate tootmisvõimsuse rakendusaste oli palju madalam. Kuna kõikidel tootjatel on üsna võrreldav ligipääs toorainele, siis ei saa madalamat tootmisvõimsuse rakendusastet selgitada vaid värskelt koristatud suhkrumaisi hooajalisusest tingitud puudumisega. |
| --- | --- |

(53)

Nagu põhjenduses 50 juba rõhutati, ei saa tehnilist tootmisvõimsust täielikult kasutada, kuna värskelt koristatud suhkrumaisi ei ole hooajalisuse tõttu alati võtta. Kuid uurimine on näidanud, et 80-protsendise ja suurema tootmisvõimsuse rakendusastmeni jõuavad vaid mõned valimisse kaasatud tootjad, samas kui teiste valimisse kaasatud tootjate tootmisvõimsuse rakendusaste oli palju madalam. Kuna kõikidel tootjatel on üsna võrreldav ligipääs toorainele, siis ei saa madalamat tootmisvõimsuse rakendusastet selgitada vaid värskelt koristatud suhkrumaisi hooajalisusest tingitud puudumisega.

| (54) | Tai toiduainetöötlejate liidu esitatud teabe alusel suurenes Tai kogueksport teistesse riikidesse vaatlusalusel perioodil 20 %, jõudes läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kestel 150 000 – 200 000 tonnise mahuni. See näitab, et suhkrumaisi saadaolevad kogused võivad suureneda ja ka tegelikult suurenevad sedamööda, kuidas eksportivad tootjad vajavad täiendavaid koguseid. Siinkohal tuleb märkida, et hariliku maisi kogutoodang ulatus Tais vaatlusalusel perioodil 4,1–4,5 miljoni tonnini. Ehkki on teada, et tootmist ei saa üksüheselt viia harilikult maisilt üle suhkrumaisile, on üksnes tootmismahtude suure erinevuse tõttu siiski selge, et isegi tootmismahtude väike muutus harilikult maisilt suhkrumaisile võib avaldada olulist mõju Tais toodetava suhkrumaisi kogumahule. |
| --- | --- |

(54)

Tai toiduainetöötlejate liidu esitatud teabe alusel suurenes Tai kogueksport teistesse riikidesse vaatlusalusel perioodil 20 %, jõudes läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kestel 150 000 – 200 000 tonnise mahuni. See näitab, et suhkrumaisi saadaolevad kogused võivad suureneda ja ka tegelikult suurenevad sedamööda, kuidas eksportivad tootjad vajavad täiendavaid koguseid. Siinkohal tuleb märkida, et hariliku maisi kogutoodang ulatus Tais vaatlusalusel perioodil 4,1–4,5 miljoni tonnini. Ehkki on teada, et tootmist ei saa üksüheselt viia harilikult maisilt üle suhkrumaisile, on üksnes tootmismahtude suure erinevuse tõttu siiski selge, et isegi tootmismahtude väike muutus harilikult maisilt suhkrumaisile võib avaldada olulist mõju Tais toodetava suhkrumaisi kogumahule.

| (55) | Sellele tuginedes tehti kindlaks, et kolm valimisse kaasatud tootjat suudaks aastas toota täiendava koguse 40 000– 60 000 tonni (tegelik varuvõimsus), mis moodustab asjaomase toote ligikaudu kahe- kuni kolmekordse ekspordikoguse Taist liitu. |
| --- | --- |

(55)

Sellele tuginedes tehti kindlaks, et kolm valimisse kaasatud tootjat suudaks aastas toota täiendava koguse 40 000– 60 000 tonni (tegelik varuvõimsus), mis moodustab asjaomase toote ligikaudu kahe- kuni kolmekordse ekspordikoguse Taist liitu.

| (56) | Juba üksi valimisse kaasatud tootjate tegelikku varuvõimsust saab seega pidada märkimisväärseks. Lisaks on Tais teada veel vähemalt 15 asjaomase toote tootjat, kellel on samamoodi ligipääs Tai suhkrumaisi tohutult mahukale tootmisele. |
| --- | --- |

(56)

Juba üksi valimisse kaasatud tootjate tegelikku varuvõimsust saab seega pidada märkimisväärseks. Lisaks on Tais teada veel vähemalt 15 asjaomase toote tootjat, kellel on samamoodi ligipääs Tai suhkrumaisi tohutult mahukale tootmisele.

| (57) | Muudest allikatest pärineva teabe, nt






  — | eksportivate tootjate internetis leiduvate esitluste põhjal saadud teabe, |
| --- | --- | --- |

(57)

Muudest allikatest pärineva teabe, nt

—

eksportivate tootjate internetis leiduvate esitluste põhjal saadud teabe,

| — | valimi moodustamisel kogutud teabe ning |
| --- | --- |

—

valimi moodustamisel kogutud teabe ning

| — | algmääruse artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaasis olev teabe |
| --- | --- |

—

algmääruse artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaasis olev teabe

põhjal saab järeldada, et vähemalt kahel suurel eksportival tootjal, kellest üks tegi läbivaatamisega seotud uuringus koostööd, kuid keda ei valitud valimisse (ning kes seetõttu ei edastanud asja kohta täpsemat teavet), on kahepeale kokku 50 000 – 100 000 tonni tootmisvõimsust.

| (58) | Puuduvad tõendid selle kohta, et tarbimismaht Tai omamaisel turul või kolmandate riikide turul näitaks kasvutendentsi, mis suudaks seega Tai tootjate varuvõimsuse kasutamise korral ära tarbida suurenenud toodangumahu. Eelkõige on Tai omamaine turg väike ja moodustab vaid 1–2 % valimisse kaasatud Tai tootjate kogumüügist. See kinnitab asjaolu, et kogu täiendavalt toodetud suhkrumais eksporditakse Taist teistesse riikidesse. |
| --- | --- |

(58)

Puuduvad tõendid selle kohta, et tarbimismaht Tai omamaisel turul või kolmandate riikide turul näitaks kasvutendentsi, mis suudaks seega Tai tootjate varuvõimsuse kasutamise korral ära tarbida suurenenud toodangumahu. Eelkõige on Tai omamaine turg väike ja moodustab vaid 1–2 % valimisse kaasatud Tai tootjate kogumüügist. See kinnitab asjaolu, et kogu täiendavalt toodetud suhkrumais eksporditakse Taist teistesse riikidesse.

3.2.   Liidu turu atraktiivsus

| (59) | Vaatlusaluse toote liitu eksportimisel kasutatavate hindade ja samasuguse toote omamaise turu hindade võrdlemisel on ilmnenud kaks tõsiasja: omamaisel turul on hinnad suhteliselt kõrged (oma kaubamärgiga müümise tõttu) ning müügimaht suhteliselt väike (võrreldes eksportmüügiga). Selle põhjal puudub selge kaubavoogude ümbersuunamise oht omamaiselt turult liidu turule, kui meede tunnistatakse kehtetuks. |
| --- | --- |

(59)

Vaatlusaluse toote liitu eksportimisel kasutatavate hindade ja samasuguse toote omamaise turu hindade võrdlemisel on ilmnenud kaks tõsiasja: omamaisel turul on hinnad suhteliselt kõrged (oma kaubamärgiga müümise tõttu) ning müügimaht suhteliselt väike (võrreldes eksportmüügiga). Selle põhjal puudub selge kaubavoogude ümbersuunamise oht omamaiselt turult liidu turule, kui meede tunnistatakse kehtetuks.

| (60) | Kui võrrelda vaatlusaluse toote ekspordihindu, mis kehtivad liitu eksportimisel, ja samasuguse toote hindu kolmandates riikides, selgub, et kolme valimisse kaasatud eksportiva tootja hinnad on liitu eksportimisel keskmiselt 14 % kõrgemad. |
| --- | --- |

(60)

Kui võrrelda vaatlusaluse toote ekspordihindu, mis kehtivad liitu eksportimisel, ja samasuguse toote hindu kolmandates riikides, selgub, et kolme valimisse kaasatud eksportiva tootja hinnad on liitu eksportimisel keskmiselt 14 % kõrgemad.

| (61) | Tai tolliametilt pärinev kaubandusstatistika kinnitab ülaltoodud asjaolu. Pärast avaldatud logistilise kaalu (konservikarp, mais ja vedelik) ümberarvutamist konservitud toote netokaalu (mais ja vedelik), järgides läbivaatamiseks määratud metoodikat, on kilohinnad liitu eksportimisel keskmiselt 5 % kõrgemad kui kolmandatesse riikidesse eksportimisel. |
| --- | --- |

(61)

Tai tolliametilt pärinev kaubandusstatistika kinnitab ülaltoodud asjaolu. Pärast avaldatud logistilise kaalu (konservikarp, mais ja vedelik) ümberarvutamist konservitud toote netokaalu (mais ja vedelik), järgides läbivaatamiseks määratud metoodikat, on kilohinnad liitu eksportimisel keskmiselt 5 % kõrgemad kui kolmandatesse riikidesse eksportimisel.

| (62) | Mitmed isikud on väljendanud kahtlust, et 5–14 % hinnaerinevus on piisavalt märkimisväärne, et suunata kaubavood ümber liitu, ja uurimine on näidanud, et see on tõepoolest suhkrumaisi turul tõenäoline. Praeguse menetluse käigus selgus, et varemalt kohaldati ühe Tai ettevõtja (Karn Corn) suhtes tollimaksumäära, mis oli 8–10 % madalam enamiku teiste Tai eksportijate suhtes kohaldatavast määrast. Selline 8–10 % eelis oli siiski piisav selleks, et suurendada nende osa liitu suunatud Tai ekspordis esialgse uurimise ja praeguse uurimise vahelisel perioodil seitsmekordseks. |
| --- | --- |

(62)

Mitmed isikud on väljendanud kahtlust, et 5–14 % hinnaerinevus on piisavalt märkimisväärne, et suunata kaubavood ümber liitu, ja uurimine on näidanud, et see on tõepoolest suhkrumaisi turul tõenäoline. Praeguse menetluse käigus selgus, et varemalt kohaldati ühe Tai ettevõtja (Karn Corn) suhtes tollimaksumäära, mis oli 8–10 % madalam enamiku teiste Tai eksportijate suhtes kohaldatavast määrast. Selline 8–10 % eelis oli siiski piisav selleks, et suurendada nende osa liitu suunatud Tai ekspordis esialgse uurimise ja praeguse uurimise vahelisel perioodil seitsmekordseks.

| (63) | Hoolimata kehtivast 3,1 % dumpinguvastasest tollimaksust on Karn Corn pärast dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist oma liitu suunatud ekspordimahtu enam kui kahekordistanud. Siit nähtub liidu turu atraktiivsus teiste turgudega võrreldes isegi väikese hinnaerinevuse korral. |
| --- | --- |

(63)

Hoolimata kehtivast 3,1 % dumpinguvastasest tollimaksust on Karn Corn pärast dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist oma liitu suunatud ekspordimahtu enam kui kahekordistanud. Siit nähtub liidu turu atraktiivsus teiste turgudega võrreldes isegi väikese hinnaerinevuse korral.

| (64) | Järelduseks tuleb öelda, et kuigi kaubavoogude omamaiselt turult liidu turule ümbersuunamise oht on suhteliselt piiratud seoses müügiga omamaisel turul oma kaubamärgi all, esineb siiski märkimisväärne kolmandatesse riikidesse müümiselt liitu ümbersuunamise oht liidus kehtivate kõrgemate hindande tõttu. |
| --- | --- |

(64)

Järelduseks tuleb öelda, et kuigi kaubavoogude omamaiselt turult liidu turule ümbersuunamise oht on suhteliselt piiratud seoses müügiga omamaisel turul oma kaubamärgi all, esineb siiski märkimisväärne kolmandatesse riikidesse müümiselt liitu ümbersuunamise oht liidus kehtivate kõrgemate hindande tõttu.

| (65) | Mitu huvitatud isikut väitis, et liidu turu hinnad on suhteliselt vähem atraktiivsed võrrelduna teiste riikide, näiteks Jaapani hindadega. Seega oleks meetmete kehtetuks tunnistamise korral kaubavoogude ümbersuunamise oht liialdatud. |
| --- | --- |

(65)

Mitu huvitatud isikut väitis, et liidu turu hinnad on suhteliselt vähem atraktiivsed võrrelduna teiste riikide, näiteks Jaapani hindadega. Seega oleks meetmete kehtetuks tunnistamise korral kaubavoogude ümbersuunamise oht liialdatud.

| (66) | Tuletatakse meelde, et müüki kolmandatesse riikidesse käsitatakse rühmana ning põhjenduses 63 esitatud järeldus põhineb kõikidesse kolmandatesse riikidesse müüdud tootehindade keskmisel. Täielikult teadvustatakse seda, et kolmandate riikide rühmas on riike, mille ekspordihinnad on kõrgemad, ja on neid kolmandaid riike, mille ekspordihinnad on madalamad. Ilmselgelt on meetmete kehtetuks tunnistamise korral kaubavoogude ümbersuunamise oht seda suurem, mida madalamad on ekspordihinnad. |
| --- | --- |

(66)

Tuletatakse meelde, et müüki kolmandatesse riikidesse käsitatakse rühmana ning põhjenduses 63 esitatud järeldus põhineb kõikidesse kolmandatesse riikidesse müüdud tootehindade keskmisel. Täielikult teadvustatakse seda, et kolmandate riikide rühmas on riike, mille ekspordihinnad on kõrgemad, ja on neid kolmandaid riike, mille ekspordihinnad on madalamad. Ilmselgelt on meetmete kehtetuks tunnistamise korral kaubavoogude ümbersuunamise oht seda suurem, mida madalamad on ekspordihinnad.

| (67) | Lisaks väitis üks huvitatud isik, et kolmandate riikide importijatega sõlmitud lepingud ei võimalda erinevate riikide kliente kergekäeliselt vahetada. |
| --- | --- |

(67)

Lisaks väitis üks huvitatud isik, et kolmandate riikide importijatega sõlmitud lepingud ei võimalda erinevate riikide kliente kergekäeliselt vahetada.

| (68) | Ehkki Tai eksportivate tootjate ja mitmete kolmandate riikide importijate vahel võivad olla lepingulised suhted ning nendest peetakse lühikest aega kinni, puuduvad siiski tõendid, et kõnealuseid lepingulisi suhteid ei võidaks lõpetada eemärgiga müüa tooteid turul, kus on kõrgemad hinnad, nt liidu turul. |
| --- | --- |

(68)

Ehkki Tai eksportivate tootjate ja mitmete kolmandate riikide importijate vahel võivad olla lepingulised suhted ning nendest peetakse lühikest aega kinni, puuduvad siiski tõendid, et kõnealuseid lepingulisi suhteid ei võidaks lõpetada eemärgiga müüa tooteid turul, kus on kõrgemad hinnad, nt liidu turul.

| (69) | Huvitatud isikud väitsid, et eksport teatavatesse kolmandatesse riikidesse, näiteks Lõuna-Koreasse, ei ole teistega võrreldav, kuna tootevalik (nt konservipurgi suurus) ja müügitingimused (nt veotingimused) on erinevad. |
| --- | --- |

(69)

Huvitatud isikud väitsid, et eksport teatavatesse kolmandatesse riikidesse, näiteks Lõuna-Koreasse, ei ole teistega võrreldav, kuna tootevalik (nt konservipurgi suurus) ja müügitingimused (nt veotingimused) on erinevad.

| (70) | Tuletatakse meelde, et põhjendustes 58, 59 ja 60 esitatud võrdluste tulemused näitavad kõikide kolmandate riikide ekspordihindade erinevusi. Seega võivad mis tahes asjaolud, mis puudutavad Tai eksporti mõningatesse üksikutesse riikidesse, avaldada üldises võrdluses kõigest piiratud mõju. Lisaks, kuna Tai ekspordiandmed registreeritakse FOB-põhiselt, siis mis tahes veotingimuste või -kulu erinevuse mõju on piiratud Tai-sisese kodumaise veokuluga ega oma seetõttu suurt tähtsust. |
| --- | --- |

(70)

Tuletatakse meelde, et põhjendustes 58, 59 ja 60 esitatud võrdluste tulemused näitavad kõikide kolmandate riikide ekspordihindade erinevusi. Seega võivad mis tahes asjaolud, mis puudutavad Tai eksporti mõningatesse üksikutesse riikidesse, avaldada üldises võrdluses kõigest piiratud mõju. Lisaks, kuna Tai ekspordiandmed registreeritakse FOB-põhiselt, siis mis tahes veotingimuste või -kulu erinevuse mõju on piiratud Tai-sisese kodumaise veokuluga ega oma seetõttu suurt tähtsust.

| (71) | Kuna puuduvad tõendid, mille põhjal saaks arvata, et kõikidesse kolmandatesse riikidesse toimuva ekspordi keskmist hinda ei saa võrrelda liitu toimuva ekspordi hinnaga, on põhjenduses 63 tehtud järeldus tõene. |
| --- | --- |

(71)

Kuna puuduvad tõendid, mille põhjal saaks arvata, et kõikidesse kolmandatesse riikidesse toimuva ekspordi keskmist hinda ei saa võrrelda liitu toimuva ekspordi hinnaga, on põhjenduses 63 tehtud järeldus tõene.

4.   Järeldus dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta

| (72) | On tõenäoline, et juhul kui meede tunnistatakse kehtetuks, muutuks vaatlusaluse toote ekspordimaht liitu suhteliselt kõrgema hinnataseme tõttu suuremaks praegu madalamate hindadega kolmandatesse riikidesse müümise arvelt. |
| --- | --- |

(72)

On tõenäoline, et juhul kui meede tunnistatakse kehtetuks, muutuks vaatlusaluse toote ekspordimaht liitu suhteliselt kõrgema hinnataseme tõttu suuremaks praegu madalamate hindadega kolmandatesse riikidesse müümise arvelt.

| (73) | Tai eksportivad tootjad on läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkanud dumpinguhinnaga müümist. |
| --- | --- |

(73)

Tai eksportivad tootjad on läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkanud dumpinguhinnaga müümist.

| (74) | Lisaks võib seoses Tai turul oleva vaba varuvõimsusega ning asjaoluga, et liidu turuhinnad on märkimisväärselt kõrgemad kolmandate riikide turuhindadest, järeldada, et meetme kehtetuks tunnistamisel tekib oht vaatlusaluse toote suurenenud ekspordiks. |
| --- | --- |

(74)

Lisaks võib seoses Tai turul oleva vaba varuvõimsusega ning asjaoluga, et liidu turuhinnad on märkimisväärselt kõrgemad kolmandate riikide turuhindadest, järeldada, et meetme kehtetuks tunnistamisel tekib oht vaatlusaluse toote suurenenud ekspordiks.

| (75) | Järelduseks võib öelda, et meetme kehtetuks tunnistamisel püsiks suur dumpingu jätkumise tõenäosus. |
| --- | --- |

(75)

Järelduseks võib öelda, et meetme kehtetuks tunnistamisel püsiks suur dumpingu jätkumise tõenäosus.

D.   LIIDU TOOTMISHARU MÄÄRATLUS

| (76) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tootis samasugust toodet ligikaudu 20 liidu tootjat. Seetõttu käsitatakse nende tootjate toodangut (mis määrati kindlaks koostööd tegevatelt tootjatelt saadud teabe ja muude liidu tootjate puhul läbivaatamistaotluses esitatud teabe põhjal) liidu toodanguna algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(76)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tootis samasugust toodet ligikaudu 20 liidu tootjat. Seetõttu käsitatakse nende tootjate toodangut (mis määrati kindlaks koostööd tegevatelt tootjatelt saadud teabe ja muude liidu tootjate puhul läbivaatamistaotluses esitatud teabe põhjal) liidu toodanguna algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

| (77) | Nagu põhjenduses 13 märgiti, moodustati liidu tootjate suure hulga tõttu valim. Kahju analüüsimiseks määrati kindlaks kahjunäitajad järgmisel kahel tasandil:






  — | makromajanduslikke elemente (toodang, tootmisvõimsus, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, keskmised ühikuhinnad, dumpingumarginaalide suurusjärk ning varasema dumpingu mõjust taastumine) hinnati kogu liidu tootmise tasandil, tuginedes koostööd tegevatelt tootjatelt saadud teabele ning muude liidu tootjate puhul läbivaatlustaotluses esitatud teabe põhjal tehtud hinnangule; |
| --- | --- | --- |

(77)

Nagu põhjenduses 13 märgiti, moodustati liidu tootjate suure hulga tõttu valim. Kahju analüüsimiseks määrati kindlaks kahjunäitajad järgmisel kahel tasandil:

—

makromajanduslikke elemente (toodang, tootmisvõimsus, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, keskmised ühikuhinnad, dumpingumarginaalide suurusjärk ning varasema dumpingu mõjust taastumine) hinnati kogu liidu tootmise tasandil, tuginedes koostööd tegevatelt tootjatelt saadud teabele ning muude liidu tootjate puhul läbivaatlustaotluses esitatud teabe põhjal tehtud hinnangule;

| — | mikromajanduslikke elemente (varud, töötasud, kasumlikkus, investeeringute tootlikkus, sularahavood, kapitali ja investeeringute kaasamise võime) analüüsiti valimisse kaasatud liidu tootjate puhul neilt saadud teabe alusel. |
| --- | --- |

—

mikromajanduslikke elemente (varud, töötasud, kasumlikkus, investeeringute tootlikkus, sularahavood, kapitali ja investeeringute kaasamise võime) analüüsiti valimisse kaasatud liidu tootjate puhul neilt saadud teabe alusel.

E.   OLUKORD LIIDU TURUL

1.   Liidu tarbimine

| (78) | Liidu tarbimise mahu kindlakstegemisel võeti aluseks liidu tootmisharu müügimaht liidu turul, artikli 14 lõike 6 kohasest andmebaasist saadud andmed impordimahtude kohta liidu turul ning muude liidu tootjate puhul läbivaatamistaotlusega kaasnev teave. |
| --- | --- |

(78)

Liidu tarbimise mahu kindlakstegemisel võeti aluseks liidu tootmisharu müügimaht liidu turul, artikli 14 lõike 6 kohasest andmebaasist saadud andmed impordimahtude kohta liidu turul ning muude liidu tootjate puhul läbivaatamistaotlusega kaasnev teave.

| (79) | Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul kasvas tarbimine liidus 9 %. Vahemikus 2008–2009 langes tarbimine 5 % võrra ning aastatel 2010 ja 2011 suurenes vastavalt 6 ja 9 protsendipunkti võrra (võrreldes eelmise aastaga). Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tarbimine enam-vähem stabiliseerus, moodustades ligikaudu 350 000 tonni. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kokku liidu tarbimine (tonnides) | 318 413 | 301 594 | 320 027 | 351 279 | 347 533 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 95 | 101 | 110 | 109 |

(79)

Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul kasvas tarbimine liidus 9 %. Vahemikus 2008–2009 langes tarbimine 5 % võrra ning aastatel 2010 ja 2011 suurenes vastavalt 6 ja 9 protsendipunkti võrra (võrreldes eelmise aastaga). Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tarbimine enam-vähem stabiliseerus, moodustades ligikaudu 350 000 tonni.

2008

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Kokku liidu tarbimine (tonnides)

318 413

301 594

320 027

351 279

347 533

Indeks (2008 = 100)

100

95

101

110

109

2.   Import asjaomasest riigist

a)   Maht

| (80) | Vaatlusaluse toote asjaomasest riigist liitu importimise maht vähenes 43 % võrra: ligikaudu 38 000 tonnilt 2008. aastal ligikaudu 22 000 tonnile läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Impordimaht vähenes 2009. aastal 15 % võrra, veel 20 protsendipunkti võrra 2010. aastal ning 11 protsendipunkti 2011. aastal. Seejärel suurenes maht läbivaatamisega seotud uurimisperioodil taas 3 protsendipunkti võrra. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Impordimaht Taist | 38 443 | 32 616 | 24 941 | 20 710 | 21 856 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 85 | 65 | 54 | 57 |
| Tai impordi turuosa (%) | 12 | 11 | 8 | 6 | 6 |
| Impordihind Taist (eurot/tonn) | 835 | 887 | 806 | 775 | 807 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 106 | 96 | 93 | 97 |
| Allikas: | artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas |

(80)

Vaatlusaluse toote asjaomasest riigist liitu importimise maht vähenes 43 % võrra: ligikaudu 38 000 tonnilt 2008. aastal ligikaudu 22 000 tonnile läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Impordimaht vähenes 2009. aastal 15 % võrra, veel 20 protsendipunkti võrra 2010. aastal ning 11 protsendipunkti 2011. aastal. Seejärel suurenes maht läbivaatamisega seotud uurimisperioodil taas 3 protsendipunkti võrra.

2008

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Impordimaht Taist

38 443

32 616

24 941

20 710

21 856

Indeks (2008 = 100)

100

85

65

54

57

Tai impordi turuosa (%)

12

11

8

6

6

Impordihind Taist (eurot/tonn)

835

887

806

775

807

Indeks (2008 = 100)

100

106

96

93

97

Allikas:

artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas

b)   Turuosa

| (81) | Tai eksportijate turuosa liidu turu asjaomases riigis vähenes vaatlusalusel perioodil järk-järgult 50 % võrra ehk 6 protsendipunkti: 2008. aastal oli turuosa 12 % ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 6 %. Üksikasjalikumalt vaadates vähenes Tai turuosa järgmiselt: 2008. aastal 12 %, 2009. aastal 11 %, 2010. aastal 8 % ning 2011. aastal / läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 6 %. |
| --- | --- |

(81)

Tai eksportijate turuosa liidu turu asjaomases riigis vähenes vaatlusalusel perioodil järk-järgult 50 % võrra ehk 6 protsendipunkti: 2008. aastal oli turuosa 12 % ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 6 %. Üksikasjalikumalt vaadates vähenes Tai turuosa järgmiselt: 2008. aastal 12 %, 2009. aastal 11 %, 2010. aastal 8 % ning 2011. aastal / läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 6 %.

c)   Hinnad

i)   Hindade muutumine

| (82) | 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel langes asjaomasest riigist pärit vaatlusaluse toote keskmine impordihind 3 %: 2008. aastal maksis üks tonn 835 eurot ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 807 eurot. Täpsemalt öeldes suurenesid hinnad 2008. aastal 6 % võrra, langedes seejärel 2010. aastal 10 protsendipunkti võrra ning 2011. aastal veel 3 protsendipunkti võrra. 2011. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel suurenesid hinnad taas 4 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(82)

2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel langes asjaomasest riigist pärit vaatlusaluse toote keskmine impordihind 3 %: 2008. aastal maksis üks tonn 835 eurot ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 807 eurot. Täpsemalt öeldes suurenesid hinnad 2008. aastal 6 % võrra, langedes seejärel 2010. aastal 10 protsendipunkti võrra ning 2011. aastal veel 3 protsendipunkti võrra. 2011. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel suurenesid hinnad taas 4 protsendipunkti võrra.

ii)   Hindade allalöömine

| (83) | Võrreldi eksportivate tootjate ja liidu tootmisharu sarnast liiki toodete müügihindu liidus. Selleks võrreldi liidu tootmisharu mahahindlusteta ja maksudeta tehasehindu asjaomase riigi eksportivate tootjate CIF-hindadega liidu piiril, mida oli nõuetekohaselt korrigeeritud, et võtta arvesse kokkuleppelisi tollimakse, mahalaadimis- ja tollivormistuskulusid. Võrdlemisel ilmnes, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olid asjaomasest riigist pärit vaatlusaluse toote müügihinnad liidus üldiselt kõrgemad kui liidu vastava tootmisharu hinnad. Impordistatistikale (artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas) põhinedes võib öelda, et kogu Tai impordi puhul liitu puudus hindade allalöömise marginaal, seda nii koostööd tegevate eksportijate kui ka koostööd mitte tegevate eksportijate puhul ning sõltumata tootevalikust. |
| --- | --- |

(83)

Võrreldi eksportivate tootjate ja liidu tootmisharu sarnast liiki toodete müügihindu liidus. Selleks võrreldi liidu tootmisharu mahahindlusteta ja maksudeta tehasehindu asjaomase riigi eksportivate tootjate CIF-hindadega liidu piiril, mida oli nõuetekohaselt korrigeeritud, et võtta arvesse kokkuleppelisi tollimakse, mahalaadimis- ja tollivormistuskulusid. Võrdlemisel ilmnes, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olid asjaomasest riigist pärit vaatlusaluse toote müügihinnad liidus üldiselt kõrgemad kui liidu vastava tootmisharu hinnad. Impordistatistikale (artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas) põhinedes võib öelda, et kogu Tai impordi puhul liitu puudus hindade allalöömise marginaal, seda nii koostööd tegevate eksportijate kui ka koostööd mitte tegevate eksportijate puhul ning sõltumata tootevalikust.

3.   Liidu tootmisharu olukord

| (84) | Komisjon vaatas algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt läbi kõik asjakohased majanduslikud tegurid ja näitajad, millel oli mõju liidu tootmisharu olukorrale. |
| --- | --- |

(84)

Komisjon vaatas algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt läbi kõik asjakohased majanduslikud tegurid ja näitajad, millel oli mõju liidu tootmisharu olukorrale.

| (85) | Muu hulgas iseloomustab kõnealust turgu kaks müügikanalit: müük tootja enda kaubamärgi all ning müük jaemüüja kaubamärgi all. Esimese müügikanali kasutamisega kaasnevad harilikult suuremad müügikulud kui teise müügikanaliga. Need kulud tulenevad eelkõige turundusest ja reklaamist ning see tingib ka kõrgemad müügihinnad. |
| --- | --- |

(85)

Muu hulgas iseloomustab kõnealust turgu kaks müügikanalit: müük tootja enda kaubamärgi all ning müük jaemüüja kaubamärgi all. Esimese müügikanali kasutamisega kaasnevad harilikult suuremad müügikulud kui teise müügikanaliga. Need kulud tulenevad eelkõige turundusest ja reklaamist ning see tingib ka kõrgemad müügihinnad.

| (86) | Uurimine kinnitas, et koostööd teinud Tai eksportijate kogu import oli seotud teise müügikanaliga, mille puhul kasutati jaemüüja kaubamärki. Seetõttu peeti kahju analüüsimisel asjakohaseks võimaluse korral eristada liidu tootmisharu müüki oma kaubamärgi all ja müüki jaemüüja kaubamärgi all, sest dumpinguhinnaga imporditavad tooted konkureerivad ennekõike liidu tootmisharu nende samasuguste toodetega, mida müüakse jaemüüja kaubamärgi all. Sellist eristamist rakendati eelkõige müügimahtude, müügihindade ja kasumlikkuse kindlaksmääramisel. Terviklikkuse huvides on siiski allpool esitatud tabelites näidatud ka kogusummad (mis hõlmavad nii oma kaubamärgi kui ka jaemüüja kaubamärgi) ja neid kommenteeritud. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustas liidu tootmisharu müük jaemüüja kaubamärgi all ligikaudu 70 % liidu tootmisharu kogumüügist ning ligikaudu 60 % müügiväärtusest. |
| --- | --- |

(86)

Uurimine kinnitas, et koostööd teinud Tai eksportijate kogu import oli seotud teise müügikanaliga, mille puhul kasutati jaemüüja kaubamärki. Seetõttu peeti kahju analüüsimisel asjakohaseks võimaluse korral eristada liidu tootmisharu müüki oma kaubamärgi all ja müüki jaemüüja kaubamärgi all, sest dumpinguhinnaga imporditavad tooted konkureerivad ennekõike liidu tootmisharu nende samasuguste toodetega, mida müüakse jaemüüja kaubamärgi all. Sellist eristamist rakendati eelkõige müügimahtude, müügihindade ja kasumlikkuse kindlaksmääramisel. Terviklikkuse huvides on siiski allpool esitatud tabelites näidatud ka kogusummad (mis hõlmavad nii oma kaubamärgi kui ka jaemüüja kaubamärgi) ja neid kommenteeritud. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustas liidu tootmisharu müük jaemüüja kaubamärgi all ligikaudu 70 % liidu tootmisharu kogumüügist ning ligikaudu 60 % müügiväärtusest.

| (87) | Võttes arvesse, et liidus töödeldakse suhkrumaisi ainult suvekuudel, on 2011. aasta ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal (1. aprill 2011 – 30. märts 2012) kahjunäitajad peaaegu samasugused. See kehtib iseäranis tootmise ja tootmisvõimsuse puhul. |
| --- | --- |

(87)

Võttes arvesse, et liidus töödeldakse suhkrumaisi ainult suvekuudel, on 2011. aasta ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal (1. aprill 2011 – 30. märts 2012) kahjunäitajad peaaegu samasugused. See kehtib iseäranis tootmise ja tootmisvõimsuse puhul.

3.1.   Makromajanduslikud elemendid

a)   Tootmine

| (88) | Vaatlusalusel perioodil kahanes liidu tootmisharu toodang 372 000 tonnilt 2008. aastal 8 % võrra. Täpsemalt vähenes see 2009. aastal 25 %, langes 2010. aastal veel 13 protsendipunkti ning suurenes seejärel taas 2011. aastal / läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 31 protsendipunkti. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toodang (tonnides) | 371 764 | 279 265 | 231 790 | 344 015 | 343 873 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 75 | 62 | 93 | 92 |

(88)

Vaatlusalusel perioodil kahanes liidu tootmisharu toodang 372 000 tonnilt 2008. aastal 8 % võrra. Täpsemalt vähenes see 2009. aastal 25 %, langes 2010. aastal veel 13 protsendipunkti ning suurenes seejärel taas 2011. aastal / läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 31 protsendipunkti.

2008

2009

2010

2011

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Toodang (tonnides)

371 764

279 265

231 790

344 015

343 873

Indeks (2008 = 100)

100

75

62

93

92

b)   Tootmisvõimsus ja selle rakendusaste

| (89) | Tootmisvõimsus oli aastatel 2008, 2009 ja 2010 ligi 488 000 tonni ning vähenes 2011. aastal / läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 9 % võrra. See langus oli tingitud sellest, et üks valimisse kuuluv liidu tootja sulges ühe oma tehastest. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | 488 453 | 488 453 | 488 453 | 444 055 | 444 055 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 100 | 100 | 91 | 91 |
| Võimsuse rakendamine (%) | 76 | 57 | 47 | 77 | 77 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 75 | 62 | 102 | 102 |
| Allikas: | uurimine |

(89)

Tootmisvõimsus oli aastatel 2008, 2009 ja 2010 ligi 488 000 tonni ning vähenes 2011. aastal / läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 9 % võrra. See langus oli tingitud sellest, et üks valimisse kuuluv liidu tootja sulges ühe oma tehastest.

2008

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Tootmisvõimsus (tonnides)

488 453

488 453

488 453

444 055

444 055

Indeks (2008 = 100)

100

100

100

91

91

Võimsuse rakendamine (%)

76

57

47

77

77

Indeks (2008 = 100)

100

75

62

102

102

Allikas:

uurimine

| (90) | Aastal 2008 rakendati 76 % tootmisvõimsusest. 2009. aastal oli see 57 % ning 2010. aastal 47 %. 2011. aastal / läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tõusis see 77 %ni. Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul on tootmisvõimsuse rakendusaste jäänud stabiilseks, sest koos tootmise vähenemisega on vähenenud ka tootmisvõimsus. |
| --- | --- |

(90)

Aastal 2008 rakendati 76 % tootmisvõimsusest. 2009. aastal oli see 57 % ning 2010. aastal 47 %. 2011. aastal / läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tõusis see 77 %ni. Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul on tootmisvõimsuse rakendusaste jäänud stabiilseks, sest koos tootmise vähenemisega on vähenenud ka tootmisvõimsus.

c)   Müügimaht

| (91) | Jaemüüja kaubamärgi all liidu turul müümiseks ette nähtud liidu tootmisharu toodangu sõltumatutele klientidele müügi maht kahanes esmalt 2009. aastal 6 % võrra, suurenes seejärel 2010. aastal taas 17 protsendipunkti võrra ning veel 24 protsendipunkti 2011. aastal. 2011. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini langes müügimaht taas 4 protsendipunkti võrra. 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal kasvas kõnealune müügimaht ligikaudu 31 % võrra. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu sõltumatutele klientidele müügi maht (jaemüüja kaubamärgi all; tonnides) | 161 544 | 151 058 | 179 562 | 218 876 | 212 425 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 94 | 111 | 135 | 131 |
| Liidu sõltumatutele klientidele müügi maht (oma ja jaemüüja kaubamärgi all; tonnides) | 262 902 | 248 995 | 280 586 | 318 237 | 312 623 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 95 | 107 | 121 | 119 |
| Allikas: | uurimine |

(91)

Jaemüüja kaubamärgi all liidu turul müümiseks ette nähtud liidu tootmisharu toodangu sõltumatutele klientidele müügi maht kahanes esmalt 2009. aastal 6 % võrra, suurenes seejärel 2010. aastal taas 17 protsendipunkti võrra ning veel 24 protsendipunkti 2011. aastal. 2011. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini langes müügimaht taas 4 protsendipunkti võrra. 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal kasvas kõnealune müügimaht ligikaudu 31 % võrra.

2008

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Liidu sõltumatutele klientidele müügi maht (jaemüüja kaubamärgi all; tonnides)

161 544

151 058

179 562

218 876

212 425

Indeks (2008 = 100)

100

94

111

135

131

Liidu sõltumatutele klientidele müügi maht (oma ja jaemüüja kaubamärgi all; tonnides)

262 902

248 995

280 586

318 237

312 623

Indeks (2008 = 100)

100

95

107

121

119

Allikas:

uurimine

| (92) | Liidu tootmisharu oma toodangu müügi (nii oma kui ka jaemüüja kaubamärgi all) dünaamika liidu turul sõltumatutele klientidele oli enam-vähem samasugune, ehkki mitte nii selgelt väljendunud. Müük kahanes esmalt 2009. aastal 5 % võrra, suurenedes seejärel 2010. aastal 12 protsendipunkti võrra ning 2011. aastal veel 14 protsendipunkti võrra. 2011. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini langes müügimaht taas 2 protsendipunkti võrra. 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal kasvas kõnealune müügimaht ligikaudu 19 % võrra. |
| --- | --- |

(92)

Liidu tootmisharu oma toodangu müügi (nii oma kui ka jaemüüja kaubamärgi all) dünaamika liidu turul sõltumatutele klientidele oli enam-vähem samasugune, ehkki mitte nii selgelt väljendunud. Müük kahanes esmalt 2009. aastal 5 % võrra, suurenedes seejärel 2010. aastal 12 protsendipunkti võrra ning 2011. aastal veel 14 protsendipunkti võrra. 2011. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini langes müügimaht taas 2 protsendipunkti võrra. 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal kasvas kõnealune müügimaht ligikaudu 19 % võrra.

d)   Turuosa

| (93) | Liidu tootmisharu turuosa oli 2008. aastal ja 2009. aastal 83 %. 2010. aastal oli vastav näitaja 88 % ning 2011. aastal 91 %. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kahanes see veidi, kuni 90 %ni. Ühtekokku suurenes liidu tootmisharu turuosa vaatlusalusel perioodil 7 protsendipunkti võrra. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu tootmisharu turuosa (oma ja jaemüüja kaubamärgi all) (%) | 83 | 83 | 88 | 91 | 90 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 100 | 106 | 110 | 109 |
| Allikas: | uurimine |

(93)

Liidu tootmisharu turuosa oli 2008. aastal ja 2009. aastal 83 %. 2010. aastal oli vastav näitaja 88 % ning 2011. aastal 91 %. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kahanes see veidi, kuni 90 %ni. Ühtekokku suurenes liidu tootmisharu turuosa vaatlusalusel perioodil 7 protsendipunkti võrra.

2008

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Liidu tootmisharu turuosa (oma ja jaemüüja kaubamärgi all) (%)

83

83

88

91

90

Indeks (2008 = 100)

100

100

106

110

109

Allikas:

uurimine

e)   Kasv

| (94) | 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal, kui liidu tarbimine suurenes 9 % võrra, suurenes jaemüüja kaubamärgi all liidu turul müümiseks ette nähtud liidu tootmisharu toodangu müügimaht ligikaudu 31 % võrra, samal ajal kui liidu turul nii oma kui ka jaemüüja kaubamärgi all müümiseks ette nähtud liidu tootmisharu toodangu müügimaht kasvas ligikaudu 19 %. 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal kasvas liidu tootmisharu turuosa 7 protsendipunkti võrra, samal ajal kui dumpinguhinnaga import kaotas ligi 6 protsendipunkti turuosast. Sellest tulenevalt järeldatakse, et liidu tootmisharu sai kasvavast turust kasu. |
| --- | --- |

(94)

2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal, kui liidu tarbimine suurenes 9 % võrra, suurenes jaemüüja kaubamärgi all liidu turul müümiseks ette nähtud liidu tootmisharu toodangu müügimaht ligikaudu 31 % võrra, samal ajal kui liidu turul nii oma kui ka jaemüüja kaubamärgi all müümiseks ette nähtud liidu tootmisharu toodangu müügimaht kasvas ligikaudu 19 %. 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal kasvas liidu tootmisharu turuosa 7 protsendipunkti võrra, samal ajal kui dumpinguhinnaga import kaotas ligi 6 protsendipunkti turuosast. Sellest tulenevalt järeldatakse, et liidu tootmisharu sai kasvavast turust kasu.

f)   Tööhõive

| (95) | Liidu tootmisharu tööhõive tase kõigepealt kahanes 2008. ja 2009. aasta vahelisel ajal 17 % võrra, langes 2010. aastal veel 5 protsendipunkti ning kasvas 2011. aastal / läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 11 protsendipunkti. Kokku kahanes liidu tootmisharus tööhõive vaatlusalusel perioodil 11 % võrra, s.o ligi 2 300 töötajalt ligi 2 000 töötajale. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tööhõive (inimest) | 2 278 | 1 896 | 1 786 | 2 038 | 2 035 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 83 | 78 | 89 | 89 |
| Allikas: | uurimine |

(95)

Liidu tootmisharu tööhõive tase kõigepealt kahanes 2008. ja 2009. aasta vahelisel ajal 17 % võrra, langes 2010. aastal veel 5 protsendipunkti ning kasvas 2011. aastal / läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 11 protsendipunkti. Kokku kahanes liidu tootmisharus tööhõive vaatlusalusel perioodil 11 % võrra, s.o ligi 2 300 töötajalt ligi 2 000 töötajale.

2008

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Tööhõive (inimest)

2 278

1 896

1 786

2 038

2 035

Indeks (2008 = 100)

100

83

78

89

89

Allikas:

uurimine

g)   Tootlikkus

| (96) | Liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna (tonnides) töötaja kohta aastas, vähenes algselt 163 tonnilt töötaja kohta 2009. aastal 10 % võrra, 2010. aastal veel 10 protsendipunkti, kasvas seejärel 23 protsendipunkti 2011. aastal ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veel 1 protsendipunkti võrra. Liidu tootmisharu tootlikkus suurenes vaatlusalusel perioodil 4 % võrra. Selline dünaamika kajastab asjaolu, et tööjõu vähenemine oli suurem kui tootmise vähenemine. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootlikkus (tonni töötaja kohta) | 163 | 147 | 130 | 169 | 169 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 90 | 80 | 103 | 104 |
| Allikas: | uurimine |

(96)

Liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna (tonnides) töötaja kohta aastas, vähenes algselt 163 tonnilt töötaja kohta 2009. aastal 10 % võrra, 2010. aastal veel 10 protsendipunkti, kasvas seejärel 23 protsendipunkti 2011. aastal ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veel 1 protsendipunkti võrra. Liidu tootmisharu tootlikkus suurenes vaatlusalusel perioodil 4 % võrra. Selline dünaamika kajastab asjaolu, et tööjõu vähenemine oli suurem kui tootmise vähenemine.

2008

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Tootlikkus (tonni töötaja kohta)

163

147

130

169

169

Indeks (2008 = 100)

100

90

80

103

104

Allikas:

uurimine

h)   Müügihindu mõjutavad tegurid

| (97) | Jaemüüja kaubamärgi all müüdava liidu tootmisharu toodangu ühikuhinnad sõltumatute klientide jaoks kasvasid 2009. aastal 7 % ning kahanesid 8 protsendipunkti 2010. aastal, millele järgnes 2011. aastal langus veel 5 protsendipunkti. 2011. aastal ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suurenesid ühikuhinnad 3 protsendipunkti. Kokku kahanesid kõnealused hinnad vaatlusalusel perioodil 3 % ehk 1 073 eurolt tonni kohta 1 041 eurole tonni kohta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühikuhind ELi turul (jaemüüja kaubamärgi all) (eurot/tonn) | 1 073 | 1 152 | 1 057 | 1 008 | 1 041 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 107 | 99 | 94 | 97 |
| Ühikuhind ELi turul (oma ja jaemüüja kaubamärgi all) (eurot/tonn) | 1 248 | 1 305 | 1 219 | 1 182 | 1 215 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 105 | 98 | 95 | 97 |
| Allikas: | uurimine |

(97)

Jaemüüja kaubamärgi all müüdava liidu tootmisharu toodangu ühikuhinnad sõltumatute klientide jaoks kasvasid 2009. aastal 7 % ning kahanesid 8 protsendipunkti 2010. aastal, millele järgnes 2011. aastal langus veel 5 protsendipunkti. 2011. aastal ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suurenesid ühikuhinnad 3 protsendipunkti. Kokku kahanesid kõnealused hinnad vaatlusalusel perioodil 3 % ehk 1 073 eurolt tonni kohta 1 041 eurole tonni kohta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

2008

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Ühikuhind ELi turul (jaemüüja kaubamärgi all) (eurot/tonn)

1 073

1 152

1 057

1 008

1 041

Indeks (2008 = 100)

100

107

99

94

97

Ühikuhind ELi turul (oma ja jaemüüja kaubamärgi all) (eurot/tonn)

1 248

1 305

1 219

1 182

1 215

Indeks (2008 = 100)

100

105

98

95

97

Allikas:

uurimine

| (98) | Liidu tootmisharu toodangu kogumüügi (nii oma kui ka jaemüüja kaubamärgi all) puhul liidu turul sõltumatutele klientidele oli ühikuhindade dünaamika enam-vähem samasugune. Hinnad kasvasid 2009. aastal 5 % võrra, kahanedes seejärel 2010. aastal 7 protsendipunkti võrra ning 2011. aastal veel 3 protsendipunkti võrra. 2011. aastal ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suurenesid ühikuhinnad 2 protsendipunkti. Kokku kahanesid kõnealused hinnad vaatlusalusel perioodil 3 % ehk 1 248 eurolt tonni kohta 1 215 eurole tonni kohta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(98)

Liidu tootmisharu toodangu kogumüügi (nii oma kui ka jaemüüja kaubamärgi all) puhul liidu turul sõltumatutele klientidele oli ühikuhindade dünaamika enam-vähem samasugune. Hinnad kasvasid 2009. aastal 5 % võrra, kahanedes seejärel 2010. aastal 7 protsendipunkti võrra ning 2011. aastal veel 3 protsendipunkti võrra. 2011. aastal ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suurenesid ühikuhinnad 2 protsendipunkti. Kokku kahanesid kõnealused hinnad vaatlusalusel perioodil 3 % ehk 1 248 eurolt tonni kohta 1 215 eurole tonni kohta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

i)   Dumpingumarginaali suurusjärk

| (99) | Uurimise käigus tuvastati dumpingu jätkumine ning tegelike dumpingumarginaalide mõju (nt kuni 44 %) ei saa hinnata tühiseks. |
| --- | --- |

(99)

Uurimise käigus tuvastati dumpingu jätkumine ning tegelike dumpingumarginaalide mõju (nt kuni 44 %) ei saa hinnata tühiseks.

j)   Toibumine varasemast dumpingust

| (100) | Eespool uuritud makronäitajad ning järgnevalt käsitletavad mikronäitajad viitavad sellele, et kuigi dumpinguvastased meetmed on osaliselt saavutanud oma eesmärgi liidu tootjate kantud kahju kõrvaldamisel, on tootmisharu siiski veel ebakindel ja haavatav. Tõepoolest, jaemüüja kaubamärgiga tähistatud toodete segmendi tootlikkus, mis konkureerib otseselt Taist pärineva impordiga, on kasumlikkuse aspektist vaadates halb. Vaatlusalusel perioodil kahanesid liidu tootmisharu müügihinnad kõnealuses turusegmendis 3 %, samal ajal kui tootmiskulud suurenesid samal ajavahemikul ligi 10 %. On selge, et liidu tootmisharul ei ole olnud võimalust oma kulusid katta ning selle tagajärjeks on märkimisväärne kahjum. Arvestades jaemüüja kaubamärgi olulisust liidu suhkrumaisisegmendis (see moodustab 70 % kogu müügimahust ja 60 % müügi koguväärtusest), on selline olukord mõjutanud üleüldist kasumlikkust. Seega ei olnud võimalik kindlaks määrata tegelikku varasemast dumpingust toibumist ning leitakse, et mis tahes dumpinguhinnaga import liidu turul võib jätkuvalt avaldada liidu tootmisharule kahjustavat mõju. |
| --- | --- |

(100)

Eespool uuritud makronäitajad ning järgnevalt käsitletavad mikronäitajad viitavad sellele, et kuigi dumpinguvastased meetmed on osaliselt saavutanud oma eesmärgi liidu tootjate kantud kahju kõrvaldamisel, on tootmisharu siiski veel ebakindel ja haavatav. Tõepoolest, jaemüüja kaubamärgiga tähistatud toodete segmendi tootlikkus, mis konkureerib otseselt Taist pärineva impordiga, on kasumlikkuse aspektist vaadates halb. Vaatlusalusel perioodil kahanesid liidu tootmisharu müügihinnad kõnealuses turusegmendis 3 %, samal ajal kui tootmiskulud suurenesid samal ajavahemikul ligi 10 %. On selge, et liidu tootmisharul ei ole olnud võimalust oma kulusid katta ning selle tagajärjeks on märkimisväärne kahjum. Arvestades jaemüüja kaubamärgi olulisust liidu suhkrumaisisegmendis (see moodustab 70 % kogu müügimahust ja 60 % müügi koguväärtusest), on selline olukord mõjutanud üleüldist kasumlikkust. Seega ei olnud võimalik kindlaks määrata tegelikku varasemast dumpingust toibumist ning leitakse, et mis tahes dumpinguhinnaga import liidu turul võib jätkuvalt avaldada liidu tootmisharule kahjustavat mõju.

3.2.   Mikromajanduslikud elemendid

a)   Varud

| (101) | Liidu tootmisharu lõppvarude tase on vaatlusalusel perioodil pidevalt kahanenud. See kahanes 2 % võrra 2009. aastal, 27 protsendipunkti 2010. aastal, 2 protsendipunkti 2011. aastal ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veel 24 protsendipunkti. Tuleb siiski märkida, et varude tase ei ole vaatlusaluses tootmisharus oluline kahjunäitaja. Varude kõrge tase iga aasta lõpul on seotud sellega, et igal aastal lõppevad saagikoristus ja konservimine harilikult oktoobris. Sellepärast moodustuvad varud kaubast, mis turustatakse novembri ja juuli vahelisel ajal. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud (tonnides) | 193 834 | 189 741 | 136 703 | 133 884 | 88 108 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 98 | 71 | 69 | 45 |
| Allikas: | uurimine |

(101)

Liidu tootmisharu lõppvarude tase on vaatlusalusel perioodil pidevalt kahanenud. See kahanes 2 % võrra 2009. aastal, 27 protsendipunkti 2010. aastal, 2 protsendipunkti 2011. aastal ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veel 24 protsendipunkti. Tuleb siiski märkida, et varude tase ei ole vaatlusaluses tootmisharus oluline kahjunäitaja. Varude kõrge tase iga aasta lõpul on seotud sellega, et igal aastal lõppevad saagikoristus ja konservimine harilikult oktoobris. Sellepärast moodustuvad varud kaubast, mis turustatakse novembri ja juuli vahelisel ajal.

2008

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Lõppvarud (tonnides)

193 834

189 741

136 703

133 884

88 108

Indeks (2008 = 100)

100

98

71

69

45

Allikas:

uurimine

b)   Palgad

| (102) | 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel vähenesid tööjõukulud 7 %. Täpsemalt vähenesid need 2009. aastal 16 %, langesid 2010. aastal veel 1 protsendipunkti ning suurenesid seejärel taas 2011. aastal / läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 10 protsendipunkti. Vaatlusalusel perioodil toimunud üleüldine langus on tingitud tööhõive vähenemisest. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aastased tööjõukulud (eurodes) | 34 343 788 | 28 850 250 | 28 370 188 | 31 952 596 | 31 923 505 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 84 | 83 | 93 | 93 |
| Allikas: | uurimine |

(102)

2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel vähenesid tööjõukulud 7 %. Täpsemalt vähenesid need 2009. aastal 16 %, langesid 2010. aastal veel 1 protsendipunkti ning suurenesid seejärel taas 2011. aastal / läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 10 protsendipunkti. Vaatlusalusel perioodil toimunud üleüldine langus on tingitud tööhõive vähenemisest.

2008

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Aastased tööjõukulud (eurodes)

34 343 788

28 850 250

28 370 188

31 952 596

31 923 505

Indeks (2008 = 100)

100

84

83

93

93

Allikas:

uurimine

c)   Tulusus ja investeeringutasuvus

| (103) | Vaatlusaluse perioodi jooksul kahanes jaemüüja kaubamärgi all müümiseks ette nähtud liidu tootmisharu toodete müügi kasumlikkus (väljendatuna protsendina netomüügist) 5,6 protsendilt 2008. aastal 5,4 protsendile läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu müügi kasumlikkus (jaemüüja kaubamärk) (% netomüügist) | 5,6 | 9,6 | –3,3 | –8,2 | –5,4 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 169 | –59 | – 145 | –95 |
| Liidu müügi kasumlikkus (enda ning jaemüüja kaubamärk) (% netomüügist) | 8,5 | 10,8 | 0,7 | –0,5 | 1,6 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 127 | 8 | –6 | 19 |
| Investeeringutasuvus (müügist oma ja jaemüüja kaubamärgi all) (investeeringu arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsent) | 24,3 | 40,4 | 2,9 | –3,0 | 4,4 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 166 | 12 | –13 | 18 |
| Allikas: | uurimine |

(103)

Vaatlusaluse perioodi jooksul kahanes jaemüüja kaubamärgi all müümiseks ette nähtud liidu tootmisharu toodete müügi kasumlikkus (väljendatuna protsendina netomüügist) 5,6 protsendilt 2008. aastal 5,4 protsendile läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

2008

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Liidu müügi kasumlikkus (jaemüüja kaubamärk) (% netomüügist)

5,6

9,6

–3,3

–8,2

–5,4

Indeks (2008 = 100)

100

169

–59

– 145

–95

Liidu müügi kasumlikkus (enda ning jaemüüja kaubamärk) (% netomüügist)

8,5

10,8

0,7

–0,5

1,6

Indeks (2008 = 100)

100

127

8

–6

19

Investeeringutasuvus (müügist oma ja jaemüüja kaubamärgi all) (investeeringu arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsent)

24,3

40,4

2,9

–3,0

4,4

Indeks (2008 = 100)

100

166

12

–13

18

Allikas:

uurimine

| (104) | Nii oma kui ka jaemüüja kaubamärgi all müümiseks ette nähtud liidu tootmisharu toodete müügi kasumlikkus langes 2008. aasta 8,5 % tasemelt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 1,6 %ni. Seega ei ole kõnealune langus nii järsk kui ainult jaemüüja kaubamärgi all müüdud toodete puhul. Kasumlikkuse langus on põhjendatav müügihindade 3 % langusega vaatlusalusel perioodil, samas kui (peamiselt töötlemata suhkrumaisi ja konservide) tootmiskulud suurenesid samal ajavahemikul 5 %. On selge, et liidu tootmisharul ei olnud võimalik suurenenud tootmiskulusid tarbijahindadesse üle kanda. |
| --- | --- |

(104)

Nii oma kui ka jaemüüja kaubamärgi all müümiseks ette nähtud liidu tootmisharu toodete müügi kasumlikkus langes 2008. aasta 8,5 % tasemelt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 1,6 %ni. Seega ei ole kõnealune langus nii järsk kui ainult jaemüüja kaubamärgi all müüdud toodete puhul. Kasumlikkuse langus on põhjendatav müügihindade 3 % langusega vaatlusalusel perioodil, samas kui (peamiselt töötlemata suhkrumaisi ja konservide) tootmiskulud suurenesid samal ajavahemikul 5 %. On selge, et liidu tootmisharul ei olnud võimalik suurenenud tootmiskulusid tarbijahindadesse üle kanda.

| (105) | Investeeringutasuvus (mida väljendatakse nii oma kui ka jaemüüja kaubamärgi all müüdavate toodete puhul investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina) järgis üldjoontes eespool kirjeldatud suundumusi. Uurimisperioodil vähenes see 2008. aasta 24,3 % tasemelt 4,4 % tasemeni, seega vähenedes 82 % kogu vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(105)

Investeeringutasuvus (mida väljendatakse nii oma kui ka jaemüüja kaubamärgi all müüdavate toodete puhul investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina) järgis üldjoontes eespool kirjeldatud suundumusi. Uurimisperioodil vähenes see 2008. aasta 24,3 % tasemelt 4,4 % tasemeni, seega vähenedes 82 % kogu vaatlusalusel perioodil.

d)   Rahavood ja kapitali kaasamise võime

| (106) | Äritegevuse netorahakäive püsis 2008. aastal ligikaudu 27 000 euro tasemel. See suurenes 2009. aastal 23 miljonini ning 2010. aastal 58 miljonini, enne kui langes 2011. aastal 8 miljoni euro tasemele. 2011. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel suurenes netorahakäive 11 miljoni euroni. Ükski koostööd teinud liidu tootja ei andnud teada, et tal oleks olnud raskusi kapitali kaasamisel. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rahavoog (müügist oma ja jaemüüja kaubamärgi all) (eurodes) | 26 698 | 23 239 572 | 58 654 064 | 7 845 330 | 11 077 815 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 87 047 | 219 698 | 29 386 | 41 494 |
| Allikas: | uurimine |

(106)

Äritegevuse netorahakäive püsis 2008. aastal ligikaudu 27 000 euro tasemel. See suurenes 2009. aastal 23 miljonini ning 2010. aastal 58 miljonini, enne kui langes 2011. aastal 8 miljoni euro tasemele. 2011. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel suurenes netorahakäive 11 miljoni euroni. Ükski koostööd teinud liidu tootja ei andnud teada, et tal oleks olnud raskusi kapitali kaasamisel.

2008

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Rahavoog (müügist oma ja jaemüüja kaubamärgi all) (eurodes)

26 698

23 239 572

58 654 064

7 845 330

11 077 815

Indeks (2008 = 100)

100

87 047

219 698

29 386

41 494

Allikas:

uurimine

e)   Investeeringud

| (107) | Liidu tootmisharu aastased investeeringud samasuguse toote tootmisse suurenesid 45 % võrra ajavahemikus 2008–2009, vähenesid 34 protsendipunkti võrra ajavahemikus 2009–2010, kasvasid 57 protsendipunkti 2011. aastal ning lõpuks kahanesid 4 protsendipunkti 2011. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel. Kokkuvõttes suurenesid vaatlusalusel perioodil investeeringud 64 %. Need olid ette nähtud olemasolevate seadmete hooldamiseks ja väljavahetamiseks, mitte tootmisvõimsuse suurendamiseks. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Netoinvesteeringud (eurot) | 6 590 078 | 9 545 749 | 7 329 354 | 11 093 136 | 10 802 751 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 145 | 111 | 168 | 164 |
| Allikas: | uurimine |

(107)

Liidu tootmisharu aastased investeeringud samasuguse toote tootmisse suurenesid 45 % võrra ajavahemikus 2008–2009, vähenesid 34 protsendipunkti võrra ajavahemikus 2009–2010, kasvasid 57 protsendipunkti 2011. aastal ning lõpuks kahanesid 4 protsendipunkti 2011. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel. Kokkuvõttes suurenesid vaatlusalusel perioodil investeeringud 64 %. Need olid ette nähtud olemasolevate seadmete hooldamiseks ja väljavahetamiseks, mitte tootmisvõimsuse suurendamiseks.

2008

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Netoinvesteeringud (eurot)

6 590 078

9 545 749

7 329 354

11 093 136

10 802 751

Indeks (2008 = 100)

100

145

111

168

164

Allikas:

uurimine

4.   Järeldused kahju kohta

| (108) | 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel toimus mitmete näitajate negatiivne areng. Investeeringutasuvus langes, tootmismaht kahanes 8 %, tootmisvõimsus 9 % ja tööhõive määr 11 % võrra. Seoses madalamate tootmistasemetega tuleb märkida, et maisi saagikus 2008. aastal oli oodatust parem ning seetõttu oli ka liidu tootmisharu väljund samal aastal suurem. Samal perioodil muutus Taist importimine (kus arved esitatakse peamiselt USA dollarites) dollari madalama kursi tõttu huvipakkuvamaks. Suhkrumaisi suurenenud varude (nii liidu kui Tai arvestuses) periood langes kokku liidu majandus- ja finantskriisiga, mis omakorda mõjutas tarbimist. Selle tulemusel ei õnnestunud kasvanud liidu tootemahtu täielikult liidu turul ära müüa. Seetõttu vähenes järgnevatel aastatel tootmistase ning ladustamine, kuid sellega ei saa täielikult selgitada kantud kahju. |
| --- | --- |

(108)

2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel toimus mitmete näitajate negatiivne areng. Investeeringutasuvus langes, tootmismaht kahanes 8 %, tootmisvõimsus 9 % ja tööhõive määr 11 % võrra. Seoses madalamate tootmistasemetega tuleb märkida, et maisi saagikus 2008. aastal oli oodatust parem ning seetõttu oli ka liidu tootmisharu väljund samal aastal suurem. Samal perioodil muutus Taist importimine (kus arved esitatakse peamiselt USA dollarites) dollari madalama kursi tõttu huvipakkuvamaks. Suhkrumaisi suurenenud varude (nii liidu kui Tai arvestuses) periood langes kokku liidu majandus- ja finantskriisiga, mis omakorda mõjutas tarbimist. Selle tulemusel ei õnnestunud kasvanud liidu tootemahtu täielikult liidu turul ära müüa. Seetõttu vähenes järgnevatel aastatel tootmistase ning ladustamine, kuid sellega ei saa täielikult selgitada kantud kahju.

| (109) | Liidu tootmisharu suhkrumaisi müügi kasumlikkus (nii oma kui ka jaemüüja kaubamärgi all) vähenes vaatlusalusel perioodil tunduvalt. Jaemüüja kaubamärgiga tähistatud toodete segment, kus liidu tootmisharul tuleb konkureerida Tai impordiga, on selgelt kahjumis (kasumlikkus langes enam kui 5 % suuruselt kasumilt 2008. aastal enam kui 5 % suurusele kahjumile läbivaatamisega seotud uurimisperioodil). Liidu tootjad langetasid liidu turul müügihindu 3 % ning neil õnnestus oma turuosa taastada iseenda kasumlikkuse arvelt. Tootmisharu vajab jaemüüja kaubamärgiga toodete müüki, sest enda kaubamärgiga toodetele puudub piisav nõudlus, ning võttes arvesse, et jaemüüja kaubamärgiga toodete müük moodustab ligi 60 % müügi koguväärtusest, kahanes vaatlusalusel perioodil üleüldine kasumlikkus 8,5 % tasemelt 1,6 protsendile. |
| --- | --- |

(109)

Liidu tootmisharu suhkrumaisi müügi kasumlikkus (nii oma kui ka jaemüüja kaubamärgi all) vähenes vaatlusalusel perioodil tunduvalt. Jaemüüja kaubamärgiga tähistatud toodete segment, kus liidu tootmisharul tuleb konkureerida Tai impordiga, on selgelt kahjumis (kasumlikkus langes enam kui 5 % suuruselt kasumilt 2008. aastal enam kui 5 % suurusele kahjumile läbivaatamisega seotud uurimisperioodil). Liidu tootjad langetasid liidu turul müügihindu 3 % ning neil õnnestus oma turuosa taastada iseenda kasumlikkuse arvelt. Tootmisharu vajab jaemüüja kaubamärgiga toodete müüki, sest enda kaubamärgiga toodetele puudub piisav nõudlus, ning võttes arvesse, et jaemüüja kaubamärgiga toodete müük moodustab ligi 60 % müügi koguväärtusest, kahanes vaatlusalusel perioodil üleüldine kasumlikkus 8,5 % tasemelt 1,6 protsendile.

| (110) | Mõnede näitajate põhjal võib väita, et kehtestatud meetmete tõttu õnnestus tootmisharul oma positsioon taastada. Tai impordi maht ning selle vastav turuosa kahanesid peaaegu poole võrra: 2008. aastal oli see 12 % ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 6 %. Liidu tootmisharu turuosa aga suurenes 83 % tasemelt 2008. aastal 90 % tasemele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Lisaks võib väita, et läbivaatamisega seotud perioodil ei löönud Tai impordi keskmised hinnad alla liidu tootmisharu vastavaid hindu, kuid samal ajal takistasid need liidu tootmisharul kulude suurenemist üle kanda tarbijahindadesse. Ka teiste näitajate põhjal täheldati positiivset arengut. Tootmise rakendusaste suurenes vaatlusalusel perioodil 2 % ning oli läbivaatamisega seotud perioodil üpris kõrge ehk 77 %. Liidu tootmisharu jaemüüja kaubamärgi all müüdavate toodete maht (konkureerib otseselt Taist pärineva impordiga) suurenes 31 % ning mõlema segmendi müügimaht kokku kasvas 19 % võrra. Investeeringud suurenesid 64 %. Nende näitajate põhjal võib väita, et liidu tootmisharul õnnestus taastuda. Sellegipoolest ei õnnestunud saavutada piisavat kasumlikkust selleks, et säilitada oluline turuosa turul, kus konkureerivad ainult liidu tootmisharu ja Taist pärinev importkaup (kolmandatest riikidest pärinev import on hajutatud ega ole märkimisväärne). |
| --- | --- |

(110)

Mõnede näitajate põhjal võib väita, et kehtestatud meetmete tõttu õnnestus tootmisharul oma positsioon taastada. Tai impordi maht ning selle vastav turuosa kahanesid peaaegu poole võrra: 2008. aastal oli see 12 % ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 6 %. Liidu tootmisharu turuosa aga suurenes 83 % tasemelt 2008. aastal 90 % tasemele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Lisaks võib väita, et läbivaatamisega seotud perioodil ei löönud Tai impordi keskmised hinnad alla liidu tootmisharu vastavaid hindu, kuid samal ajal takistasid need liidu tootmisharul kulude suurenemist üle kanda tarbijahindadesse. Ka teiste näitajate põhjal täheldati positiivset arengut. Tootmise rakendusaste suurenes vaatlusalusel perioodil 2 % ning oli läbivaatamisega seotud perioodil üpris kõrge ehk 77 %. Liidu tootmisharu jaemüüja kaubamärgi all müüdavate toodete maht (konkureerib otseselt Taist pärineva impordiga) suurenes 31 % ning mõlema segmendi müügimaht kokku kasvas 19 % võrra. Investeeringud suurenesid 64 %. Nende näitajate põhjal võib väita, et liidu tootmisharul õnnestus taastuda. Sellegipoolest ei õnnestunud saavutada piisavat kasumlikkust selleks, et säilitada oluline turuosa turul, kus konkureerivad ainult liidu tootmisharu ja Taist pärinev importkaup (kolmandatest riikidest pärinev import on hajutatud ega ole märkimisväärne).

| (111) | Konkurentsi olukord liidu turul on tõepoolest keeruline. Ühelt poolt puudub ühes turuosas, turustaja tootemargiga toodete segmendis, liidu tootmisharule väljastpoolt liidu piire pärinev konkurents. Kaubamärgiomanike läbirääkimispositsioon jaemüüjate suhtes on tugev. Nad on tõepoolest ka hinnakujundajad. Turg on ka konsolideeritud: nelja valimisse kaasatud tootja turuosa on 54 %. Teisalt kuulub jaemüüjatele ülevõim vahendajamargiga toodete segmendis. Nii väliskonkurentsi kui ka liidusisese konkurentsi tõttu eksisteerib pidev hinnasurve. Selle tulemusena on liidu tootjatel Tai importijate hinnasurve tõttu keerulisem tootmiskulude suurenemist (eelkõige suhkrumais või konservid) hindadesse üle kanda (liidu tootmisharu tootmiskulud on vaatlusalusel perioodil suurenenud 5 %). |
| --- | --- |

(111)

Konkurentsi olukord liidu turul on tõepoolest keeruline. Ühelt poolt puudub ühes turuosas, turustaja tootemargiga toodete segmendis, liidu tootmisharule väljastpoolt liidu piire pärinev konkurents. Kaubamärgiomanike läbirääkimispositsioon jaemüüjate suhtes on tugev. Nad on tõepoolest ka hinnakujundajad. Turg on ka konsolideeritud: nelja valimisse kaasatud tootja turuosa on 54 %. Teisalt kuulub jaemüüjatele ülevõim vahendajamargiga toodete segmendis. Nii väliskonkurentsi kui ka liidusisese konkurentsi tõttu eksisteerib pidev hinnasurve. Selle tulemusena on liidu tootjatel Tai importijate hinnasurve tõttu keerulisem tootmiskulude suurenemist (eelkõige suhkrumais või konservid) hindadesse üle kanda (liidu tootmisharu tootmiskulud on vaatlusalusel perioodil suurenenud 5 %).

| (112) | On selge, et liidu tootmisharul õnnestus oma turuosa suurendada tänu mahu eelistamisele võrreldes hindadega. Teisalt ei saa ignoreerida tõsiasja, et suuremal osal suhkrumaisi tootmisharust (jaemüüja kaubamärgiga tooted) ei ole õnnestunud oma kulusid tasakaalustada. Seetõttu saab järeldada, et liidu tootmisharu on siiski veel ebakindel ja haavatav. |
| --- | --- |

(112)

On selge, et liidu tootmisharul õnnestus oma turuosa suurendada tänu mahu eelistamisele võrreldes hindadega. Teisalt ei saa ignoreerida tõsiasja, et suuremal osal suhkrumaisi tootmisharust (jaemüüja kaubamärgiga tooted) ei ole õnnestunud oma kulusid tasakaalustada. Seetõttu saab järeldada, et liidu tootmisharu on siiski veel ebakindel ja haavatav.

| (113) | Mitmed isikud on arvanud, et liidu tootmisharu on taastunud, arvestades, et mitmed näitajad on paranenud, ning eelkõige pidades silmas liidu tootmisharu suurt turuosa ja negatiivset hindade allalöömist. |
| --- | --- |

(113)

Mitmed isikud on arvanud, et liidu tootmisharu on taastunud, arvestades, et mitmed näitajad on paranenud, ning eelkõige pidades silmas liidu tootmisharu suurt turuosa ja negatiivset hindade allalöömist.

| (114) | Tunnistatakse, et ülevaade liidu tootmisharu kahjudest on ähmane. Dumpinguvastased meetmed on osaliselt aidanud oma eesmärki täita, heastades osa kahjust, mida liidu tootmisharu kannatas Taist pärineva dumpinguhinnaga impordi tagajärjel. Kuid samas tuleb märkida, et liidu tootmisharu olukord on endiselt haavatav, arvestades eelkõige väikest ja vähenevat kasumlikkust. |
| --- | --- |

(114)

Tunnistatakse, et ülevaade liidu tootmisharu kahjudest on ähmane. Dumpinguvastased meetmed on osaliselt aidanud oma eesmärki täita, heastades osa kahjust, mida liidu tootmisharu kannatas Taist pärineva dumpinguhinnaga impordi tagajärjel. Kuid samas tuleb märkida, et liidu tootmisharu olukord on endiselt haavatav, arvestades eelkõige väikest ja vähenevat kasumlikkust.

| (115) | Negatiivne hindade allalöömine ja liidu tootmisharu ulatuslik turuosa ei viita automaatselt kahju puudumisele. Pidev dumpingimport Taist (dumpingumarginaal kuni 44 %) on tinginud hinnapidurduse liidu turul. Püüdes kaotatud turuosa tagasi võita, on liidu tootmisharu hoidnud hinnad madalal, mille tõttu on kasumlikkus vähenenud. |
| --- | --- |

(115)

Negatiivne hindade allalöömine ja liidu tootmisharu ulatuslik turuosa ei viita automaatselt kahju puudumisele. Pidev dumpingimport Taist (dumpingumarginaal kuni 44 %) on tinginud hinnapidurduse liidu turul. Püüdes kaotatud turuosa tagasi võita, on liidu tootmisharu hoidnud hinnad madalal, mille tõttu on kasumlikkus vähenenud.

| (116) | Üks huvitatud isik väitis, et kahju hindamine peaks põhinema liidu tootmisharu üldisel tulemuslikkusel ning mitte ühe turuosa tulemuslikkusel. |
| --- | --- |

(116)

Üks huvitatud isik väitis, et kahju hindamine peaks põhinema liidu tootmisharu üldisel tulemuslikkusel ning mitte ühe turuosa tulemuslikkusel.

| (117) | Nagu esialgse uurimise puhulgi, tugineti kahjuhinnangus liidu tootmisharu üldisele tulemuslikkusele (oma kaubamärk + jaemüüja kaubamärk), mitmete kahjunäitajate puhul (kasumlikkus, müügimaht ja müügihinnad) aga jaemüügi tulemuslikkusele. Ühtegi uut olukorda, mis õigustaks nimetatud metoodikast kõrvalekaldumist, ei eksisteeri. See metoodika on endiselt sobiv liidu tootmisharu olukorra hindamiseks. Nagu põhjendustes 84 ja 85 märgiti, iseloomustab suhkrumaisi turgu endiselt kahe müügikanali olemasolu ja koostööd teinud Tai eksportijate kogu import oli seotud müügikanaliga, mille puhul kasutati jaemüüja kaubamärki. Lisaks, isegi kui arvestada vaid liidu tootmisharu üldist tulemuslikkust, ei muudaks see väikest ja vähenevat kasumlikkust silmas pidades järeldust, et liidu tootmisharu on haavatavas olukorras. Eeltoodud kaalutlustele tuginedes lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(117)

Nagu esialgse uurimise puhulgi, tugineti kahjuhinnangus liidu tootmisharu üldisele tulemuslikkusele (oma kaubamärk + jaemüüja kaubamärk), mitmete kahjunäitajate puhul (kasumlikkus, müügimaht ja müügihinnad) aga jaemüügi tulemuslikkusele. Ühtegi uut olukorda, mis õigustaks nimetatud metoodikast kõrvalekaldumist, ei eksisteeri. See metoodika on endiselt sobiv liidu tootmisharu olukorra hindamiseks. Nagu põhjendustes 84 ja 85 märgiti, iseloomustab suhkrumaisi turgu endiselt kahe müügikanali olemasolu ja koostööd teinud Tai eksportijate kogu import oli seotud müügikanaliga, mille puhul kasutati jaemüüja kaubamärki. Lisaks, isegi kui arvestada vaid liidu tootmisharu üldist tulemuslikkust, ei muudaks see väikest ja vähenevat kasumlikkust silmas pidades järeldust, et liidu tootmisharu on haavatavas olukorras. Eeltoodud kaalutlustele tuginedes lükati väide tagasi.

| (118) | Kaks huvitatud isikud väitsid, et liidu tootmisharu suutmatus võib ka tuleneda liidusisesest konkurentsist. |
| --- | --- |

(118)

Kaks huvitatud isikud väitsid, et liidu tootmisharu suutmatus võib ka tuleneda liidusisesest konkurentsist.

| (119) | Konkurentsiolukord liidu turul ei erine siiski põhimõtteliselt olukorrast, mis eksisteeris esialgse uurimise ajal (kaks müügikanalit, ligikaudu 20 liidu tootjat). Kuid enne, kui dumpinguhindadega Tai eksport jõudis liidu turule, jõudis liidu tootmisharu 2002. aastal kasumitasemeni, mis üldmüügi puhul (oma kaubamärk + jaemüüja kaubamärk) oli rohkem kui 20 % ja jaemüüja kaubamärgi all toimunud müügi puhul 17 %. See näitab, et liidu turul valitsev konkurents ei takista liidu tootmisharu jõudmast heade kasumimarginaalideni. Pigem takistab dumpinguhindadega impordi pidev olemasolu ja sellest tulenev hinnapidurdus liidu tootmisharu hindu tõstmast. |
| --- | --- |

(119)

Konkurentsiolukord liidu turul ei erine siiski põhimõtteliselt olukorrast, mis eksisteeris esialgse uurimise ajal (kaks müügikanalit, ligikaudu 20 liidu tootjat). Kuid enne, kui dumpinguhindadega Tai eksport jõudis liidu turule, jõudis liidu tootmisharu 2002. aastal kasumitasemeni, mis üldmüügi puhul (oma kaubamärk + jaemüüja kaubamärk) oli rohkem kui 20 % ja jaemüüja kaubamärgi all toimunud müügi puhul 17 %. See näitab, et liidu turul valitsev konkurents ei takista liidu tootmisharu jõudmast heade kasumimarginaalideni. Pigem takistab dumpinguhindadega impordi pidev olemasolu ja sellest tulenev hinnapidurdus liidu tootmisharu hindu tõstmast.

F.   KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

| (120) | Ülaltoodud suundumuste põhjal võib öelda, et dumpinguvastased meetmed on osaliselt saavutanud oma eesmärgi liidu tootjate kantud kahju kõrvaldamisel. Teisalt aga võib öelda, et mitmete kahjunäitajate negatiivse arengu tõttu on tootmisharu siiski veel ebakindel ja haavatav. |
| --- | --- |

(120)

Ülaltoodud suundumuste põhjal võib öelda, et dumpinguvastased meetmed on osaliselt saavutanud oma eesmärgi liidu tootjate kantud kahju kõrvaldamisel. Teisalt aga võib öelda, et mitmete kahjunäitajate negatiivse arengu tõttu on tootmisharu siiski veel ebakindel ja haavatav.

| (121) | Nagu ülal mainitud, puudub Tai eksportijatel ekspordi väga kiireks suurendamiseks vajalik varuvõimsus. Lisaks kinnitab Tai tolliametilt pärinev kaubandusstatistika, et Tai 2011. aasta ekspordimaht kolmandatesse riikidesse oli ligi 140 000 tonni, mis on ligi seitse korda suurem Tai ekspordist liitu. Võttes arvesse liidu turu tulusamaid hindu võrreldes mõne kolmanda riigi turuga, on tõenäoline, et dumpinguvastaste meetmete aegumise korral suunataks praegu kolmandatasse riikidesse eksporditavaid märkimisväärseid tootekoguseid ümber liidu turule. Sellist järsku arengut täheldati juba esialguse uurimise käigus, kui liidu Tai impordi turuosa suurenes vaid kolme aasta jooksul pea poole võrra (6,8 % 2002. aastal võrreldes 12,7 %ga 2005. aastal). |
| --- | --- |

(121)

Nagu ülal mainitud, puudub Tai eksportijatel ekspordi väga kiireks suurendamiseks vajalik varuvõimsus. Lisaks kinnitab Tai tolliametilt pärinev kaubandusstatistika, et Tai 2011. aasta ekspordimaht kolmandatesse riikidesse oli ligi 140 000 tonni, mis on ligi seitse korda suurem Tai ekspordist liitu. Võttes arvesse liidu turu tulusamaid hindu võrreldes mõne kolmanda riigi turuga, on tõenäoline, et dumpinguvastaste meetmete aegumise korral suunataks praegu kolmandatasse riikidesse eksporditavaid märkimisväärseid tootekoguseid ümber liidu turule. Sellist järsku arengut täheldati juba esialguse uurimise käigus, kui liidu Tai impordi turuosa suurenes vaid kolme aasta jooksul pea poole võrra (6,8 % 2002. aastal võrreldes 12,7 %ga 2005. aastal).

| (122) | Eespool esitatu põhjal võib järeldada, et meetmete tühistamise korral on kahju kordumine tõenäoline. |
| --- | --- |

(122)

Eespool esitatu põhjal võib järeldada, et meetmete tühistamise korral on kahju kordumine tõenäoline.

| (123) | Mitmed huvitatud isikud on väljendanud kahtlusi järelduse suhtes, mille kohaselt on kahju kordumine tõenäoline. Väidetakse eelkõige, et 5 % hinnaerinevus liidu ja kolmandate riikide turgude vahel on liiga väike, et suunata suhkrumaisi eksport ümber liidu turule. Seda väidet juba käsitleti põhjenduses 61. Lisaks väideti, et suhkrumais ei ole põhitarbeaine, mida on lihtne ühelt turult teisele viia. Seda väidet ei ole siiski põhjendatud ning see ei ole vastavuses käesoleva uurimise järeldustega. |
| --- | --- |

(123)

Mitmed huvitatud isikud on väljendanud kahtlusi järelduse suhtes, mille kohaselt on kahju kordumine tõenäoline. Väidetakse eelkõige, et 5 % hinnaerinevus liidu ja kolmandate riikide turgude vahel on liiga väike, et suunata suhkrumaisi eksport ümber liidu turule. Seda väidet juba käsitleti põhjenduses 61. Lisaks väideti, et suhkrumais ei ole põhitarbeaine, mida on lihtne ühelt turult teisele viia. Seda väidet ei ole siiski põhjendatud ning see ei ole vastavuses käesoleva uurimise järeldustega.

| (124) | Ehkki kahju kordumise tõenäosus on ettevaatav hinnang, tugineb see põhjenduses 121 märgitud asjaoludele. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(124)

Ehkki kahju kordumise tõenäosus on ettevaatav hinnang, tugineb see põhjenduses 121 märgitud asjaoludele. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi.

G.   LIIDU HUVID

| (125) | Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuriti, kas kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvi kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate asjaomaste huvide hindamisel. Kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha. |
| --- | --- |

(125)

Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuriti, kas kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvi kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate asjaomaste huvide hindamisel. Kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.

1.   Liidu tootmisharu huvid

| (126) | Nagu ülal mainitud, on liidu tootmisharu siiski veel ebakindel ja haavatav. Meetmete jätkamise abil saaks tootmisharu müügihindu (eelkõige jaemüüja kaubamärgiga toodete puhul) suurendada ning seeläbi katta suurenenud tootmiskulusid. See võimaldaks parandada tootmisharu finantsolukorda. |
| --- | --- |

(126)

Nagu ülal mainitud, on liidu tootmisharu siiski veel ebakindel ja haavatav. Meetmete jätkamise abil saaks tootmisharu müügihindu (eelkõige jaemüüja kaubamärgiga toodete puhul) suurendada ning seeläbi katta suurenenud tootmiskulusid. See võimaldaks parandada tootmisharu finantsolukorda.

2.   Jaemüüjate ja tarbijate huvid

| (127) | Koostööpakkumine tehti enam kui 40 importijale/jaemüüjale ning kahele tarbija- või tootmisharusisesele organisatsioonile. Uurimises tegi koostööd ainult üks jaemüüja. Selle jaemüüja impordimaht moodustas vaid väikese osa läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Tai impordi kogumahust. Selle suhkrumaisiga seotud käive moodustas tühise osa tema kogukäibest. Vaatlusaluse perioodi jooksul oli suhkrumaisi edasimüügist saadud kasum väga suur. Nende näitajate põhjal võib väita, et isegi meetmete kehtivuse pikendamisel ei oleks mõju jaemüüjatele ebaproportsionaalne. |
| --- | --- |

(127)

Koostööpakkumine tehti enam kui 40 importijale/jaemüüjale ning kahele tarbija- või tootmisharusisesele organisatsioonile. Uurimises tegi koostööd ainult üks jaemüüja. Selle jaemüüja impordimaht moodustas vaid väikese osa läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Tai impordi kogumahust. Selle suhkrumaisiga seotud käive moodustas tühise osa tema kogukäibest. Vaatlusaluse perioodi jooksul oli suhkrumaisi edasimüügist saadud kasum väga suur. Nende näitajate põhjal võib väita, et isegi meetmete kehtivuse pikendamisel ei oleks mõju jaemüüjatele ebaproportsionaalne.

| (128) | Samas esitasid mitmed kaubandusettevõtete ühendused märkusi ning osalesid ärakuulamisel. Nende väitel tuleks dumpinguvastased meetmed kaotada Tai impordi turuosa väiksuse ja vähenemise tõttu, mis on seotud liidu tootmisharu suurema osa ja suurenemisega. |
| --- | --- |

(128)

Samas esitasid mitmed kaubandusettevõtete ühendused märkusi ning osalesid ärakuulamisel. Nende väitel tuleks dumpinguvastased meetmed kaotada Tai impordi turuosa väiksuse ja vähenemise tõttu, mis on seotud liidu tootmisharu suurema osa ja suurenemisega.

| (129) | Mis puutub tarbijatesse, siis keskmine kulutus suhkrumaisile majapidamise kohta on väike, ulatudes kuni 5 euroni aastas. Võttes arvesse kehtivate meetmete mõõdukat taset, oleks meetmete jätkuva rakendamise mõju tarbijatele tõenäoliselt tühine. |
| --- | --- |

(129)

Mis puutub tarbijatesse, siis keskmine kulutus suhkrumaisile majapidamise kohta on väike, ulatudes kuni 5 euroni aastas. Võttes arvesse kehtivate meetmete mõõdukat taset, oleks meetmete jätkuva rakendamise mõju tarbijatele tõenäoliselt tühine.

| (130) | Seda silmas pidades ja arvestades koostööd teha soovinute üldist väikest arvu, on jõutud seisukohale, et kavandatavad meetmed tõenäoliselt ei avalda liidu jaemüüjate ja tarbijate olukorrale olulist mõju. |
| --- | --- |

(130)

Seda silmas pidades ja arvestades koostööd teha soovinute üldist väikest arvu, on jõutud seisukohale, et kavandatavad meetmed tõenäoliselt ei avalda liidu jaemüüjate ja tarbijate olukorrale olulist mõju.

3.   Varude nappuse ja konkurentsi oht liidu turul

| (131) | Kõigepealt tuleks meenutada, et dumpinguvastaste meetmete eesmärk ei ole peatada nende kohaldamisalasse jäävate importtoodete pääsu liitu, vaid kõrvaldada dumpinguhinnaga impordi turgu moonutav mõju. |
| --- | --- |

(131)

Kõigepealt tuleks meenutada, et dumpinguvastaste meetmete eesmärk ei ole peatada nende kohaldamisalasse jäävate importtoodete pääsu liitu, vaid kõrvaldada dumpinguhinnaga impordi turgu moonutav mõju.

| (132) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suurenes tarbimine liidus 9 % võrra, 350 000 tonnini. Liidu tootmisharu tootmisvõime vaatlusalusel perioodil on pidevalt ületanud liidu turu nõudlust, olles läbivaatamisega seotud perioodil ligi 440 000 tonni. Liidu tootjate vahel on piisavalt konkurentsi. Läbivaatamisega seotud perioodil oli tootmisvõime rakendusaste 77 %, mis tähendab, et liidu tootmisharul on varuvõimsust suurenenud nõudluse korral tootmise suurendamiseks. Osa turunõudlusest saaks rahuldada ka impordiga kolmandatest riikidest, eelkõige Ameerika Ühendriikidest ja Hiina Rahvavabariigist. Nagu eespool mainitud, tuleb märkida, et dumpinguvastaste meetmete eesmärk ei ole Taist pärineva ja liitu suunduva impordi lõpetamine. Võttes arvesse meetmete vähest ulatust, võib eeldada, et Tai importijatele jääb jätkuvalt teatud osa liidu turust. |
| --- | --- |

(132)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suurenes tarbimine liidus 9 % võrra, 350 000 tonnini. Liidu tootmisharu tootmisvõime vaatlusalusel perioodil on pidevalt ületanud liidu turu nõudlust, olles läbivaatamisega seotud perioodil ligi 440 000 tonni. Liidu tootjate vahel on piisavalt konkurentsi. Läbivaatamisega seotud perioodil oli tootmisvõime rakendusaste 77 %, mis tähendab, et liidu tootmisharul on varuvõimsust suurenenud nõudluse korral tootmise suurendamiseks. Osa turunõudlusest saaks rahuldada ka impordiga kolmandatest riikidest, eelkõige Ameerika Ühendriikidest ja Hiina Rahvavabariigist. Nagu eespool mainitud, tuleb märkida, et dumpinguvastaste meetmete eesmärk ei ole Taist pärineva ja liitu suunduva impordi lõpetamine. Võttes arvesse meetmete vähest ulatust, võib eeldada, et Tai importijatele jääb jätkuvalt teatud osa liidu turust.

| (133) | Ülaltoodud kaalutlusi arvestades ei saa järeldada, et dumpinguvastaste meetmete jätkuv rakendamine tooks tõenäoliselt kaasa toote puuduse või konkurentsipiirangu liidu turul. |
| --- | --- |

(133)

Ülaltoodud kaalutlusi arvestades ei saa järeldada, et dumpinguvastaste meetmete jätkuv rakendamine tooks tõenäoliselt kaasa toote puuduse või konkurentsipiirangu liidu turul.

4.   Järeldus liidu huvide kohta

| (134) | Ülaltoodu põhjal on ilmne, et meetmete jätkuva rakendamise negatiivne mõju oleks piiratud ning kindlasti ei oleks see ebaproportsionaalne liidu tootmisharu saadava kasu suhtes, juhul kui meetmete rakendamist pikendatakse. |
| --- | --- |

(134)

Ülaltoodu põhjal on ilmne, et meetmete jätkuva rakendamise negatiivne mõju oleks piiratud ning kindlasti ei oleks see ebaproportsionaalne liidu tootmisharu saadava kasu suhtes, juhul kui meetmete rakendamist pikendatakse.

H.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (135) | Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada säilitada olemasolevad meetmed. Lisaks anti huvitatud isikutele võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist teatava aja jooksul oma märkused. Tehtud märkusi ja esitatud teavet võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust. |
| --- | --- |

(135)

Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada säilitada olemasolevad meetmed. Lisaks anti huvitatud isikutele võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist teatava aja jooksul oma märkused. Tehtud märkusi ja esitatud teavet võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust.

| (136) | Eelöeldu põhjal järeldatakse, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks jätkuvalt kohaldada dumpingvastaseid meetmeid teatavate Taist pärinevate toiduks valmistatud või konservitud suhkrumaisi terade impordi suhtes. Märgitakse, et kõnealused meetmed seisnevad erineva maksumääraga väärtuselistes tollimaksudes. |
| --- | --- |

(136)

Eelöeldu põhjal järeldatakse, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks jätkuvalt kohaldada dumpingvastaseid meetmeid teatavate Taist pärinevate toiduks valmistatud või konservitud suhkrumaisi terade impordi suhtes. Märgitakse, et kõnealused meetmed seisnevad erineva maksumääraga väärtuselistes tollimaksudes.

| (137) | Käesolevas määruses sätestatud individuaalseid dumpinguvastaseid tollimaksumäärasid kohaldatakse üksnes kõnealuste äriühingute ja seega nimetatud konkreetsete juriidiliste isikute toodetud vaatlusaluse toote impordi suhtes. Kui vaatlusalust toodet valmistab mõni muu äriühing, kelle nime ja aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud majandusüksused, ei tohiks sellise impordi suhtes nimetatud määrasid kohaldada ning selle suhtes kehtib kõikide muude äriühingute suhtes kohaldatav tollimaksumäär. |
| --- | --- |

(137)

Käesolevas määruses sätestatud individuaalseid dumpinguvastaseid tollimaksumäärasid kohaldatakse üksnes kõnealuste äriühingute ja seega nimetatud konkreetsete juriidiliste isikute toodetud vaatlusaluse toote impordi suhtes. Kui vaatlusalust toodet valmistab mõni muu äriühing, kelle nime ja aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud majandusüksused, ei tohiks sellise impordi suhtes nimetatud määrasid kohaldada ning selle suhtes kehtib kõikide muude äriühingute suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

| (138) | Kõik taotlused individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamiseks (nt pärast juriidilise isiku nime muutmist või pärast uute tootmise või müügiga tegelevate üksuste loomist) tuleb viivitamata esitada komisjonile (8) koos kogu asjaomase teabega, eelkõige teabega muudatuste kohta ettevõtte tegevuses seoses tootmise, omamaise ja eksportmüügiga, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuutusega või kõnealuste tootmis- ja müügiüksustega. Vajaduse korral muudetakse määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid, |
| --- | --- |

(138)

Kõik taotlused individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamiseks (nt pärast juriidilise isiku nime muutmist või pärast uute tootmise või müügiga tegelevate üksuste loomist) tuleb viivitamata esitada komisjonile (8) koos kogu asjaomase teabega, eelkõige teabega muudatuste kohta ettevõtte tegevuses seoses tootmise, omamaise ja eksportmüügiga, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuutusega või kõnealuste tootmis- ja müügiüksustega. Vajaduse korral muudetakse määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Taist pärinevate, CN-koodi ex 2001 90 30 (TARICi kood 2001903010) alla kuuluvate, äädika või äädikhappega toiduks valmistatud või konservitud külmutamata suhkrumaisi (Zea mays var. saccharata) terade impordi suhtes ning praegu CN-koodi ex 2005 80 00 (TARICi kood 2005800010) alla kuuluva, ilma äädika või äädikhappeta toiduks valmistatud või konservitud külmutamata suhkrumaisi (Zea mays var. saccharata) terade impordi suhtes (v.a rubriigi 2006 tooted) kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.

2.   Lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja järgmises tabelis loetletud äriühingute toodetud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine.

| Äriühing | Dumpinguvastane tollimaks (%) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Karn Corn Co Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 71130, Tai | 3,1 | A789 |
| Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd, 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Tai | 14,3 | A890 |
| Malee Sampran Public Co., Ltd, Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Tai | 12,8 | A790 |
| River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 52 Thaniya Plaza, 21st., Floor, Silom Rd., Bangrak, Bangkok 10500, Tai | 12,8 | A791 |
| Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Tai | 11,1 | A792 |
| Lisas loetletud koostööd tegevad tootjad | 12,9 | A793 |
| Kõik teised äriühingud | 14,3 | A999 |

Äriühing

Dumpinguvastane tollimaks (%)

TARICi lisakood

Karn Corn Co Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 71130, Tai

3,1

A789

Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd, 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Tai

14,3

A890

Malee Sampran Public Co., Ltd, Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Tai

12,8

A790

River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 52 Thaniya Plaza, 21st., Floor, Silom Rd., Bangrak, Bangkok 10500, Tai

12,8

A791

Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Tai

11,1

A792

Lisas loetletud koostööd tegevad tootjad

12,9

A793

Kõik teised äriühingud

14,3

A999

3.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse tollimakse käsitlevaid kehtivaid õigusnorme.

Artikkel 2

Artikli 1 lõiget 2 võib muuta, lisades uue eksportiva tootja koostööd tegevate valimisse kaasamata äriühingute hulka ning kohaldades seetõttu tema suhtes kaalutud keskmist tollimaksumäära 12,9 %, kui uus eksportiv tootja Tais esitab komisjonile piisavad tõendid selle kohta, et:

| a) | ta ei eksportinud uurimisperioodi (1. aprill 2011 – 30. märts 2012) jooksul liitu artikli 1 lõikes 1 kirjeldatud toodet, |
| --- | --- |

a)

ta ei eksportinud uurimisperioodi (1. aprill 2011 – 30. märts 2012) jooksul liitu artikli 1 lõikes 1 kirjeldatud toodet,

| b) | ta ei ole seotud ühegi Tais tegutseva eksportija või tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud meetmeid, ning |
| --- | --- |

b)

ta ei ole seotud ühegi Tais tegutseva eksportija või tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud meetmeid, ning

| c) | ta on tegelikult eksportinud liitu vaatlusalust toodet pärast läbivaatusega seotud uurimisperioodi või ta on võtnud endale tagasivõetamatu lepingulise kohustuse eksportida liitu oluline kogus. |
| --- | --- |

c)

ta on tegelikult eksportinud liitu vaatlusalust toodet pärast läbivaatusega seotud uurimisperioodi või ta on võtnud endale tagasivõetamatu lepingulise kohustuse eksportida liitu oluline kogus.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. september 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  Nõukogu 18. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 682/2007, millega kehtestatakse teatavate Taist pärit toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisi terade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 159, 20.6.2007, lk 14).

2

(3)  Nõukogu 25. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 954/2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 682/2007, millega kehtestatakse teatavate Taist pärit toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisi terade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 260, 30.9.2008, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 18. juuni 2007. aasta otsus 2007/424/EÜ, millega kiidetakse heaks teatavate Taist pärit toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisi terade impordi dumpinguvastase menetlusega seoses pakutud kohustused (ELT L 159, 20.6.2007, lk 42).

4

(5)  Nõukogu 15. septembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 847/2009, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 682/2007, millega kehtestatakse teatavate Taist pärit toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisi terade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 246, 18.9.2009, lk 1).

5

(6)  ELT C 258, 2.9.2011, lk 11.

6

(7)  ELT C 175, 19.6.2012, lk 22.

7

(8)  Euroopa Komisjon, kaubanduse peadirektoraat, direktoraat H, 1049 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË.

8

---

LISA

Artikli 1 lõikes 2 viidatud koostööd tegevate tootjate loetelu TARICi lisakoodi A793 all

| Nimi | Aadress |
| --- | --- |
| Agro-On (Thailand) Co., Ltd | 50/499–500 Moo 6, Baan Mai, Pakkret, Monthaburi 11120, Tai |
| B.N.H. Canning Co., Ltd | 425/6–7 Sathorn Place Bldg., Klongtonsai, Kongsan Bangkok 10600, Tai |
| Boonsith Enterprise Co., Ltd | 7/4 M.2, Soi Chomthong 13, Chomthong Rd., Chomthong, Bangkok 10150, Tai |
| Erawan Food Public Company Limited | Panjathani Tower 16th floor, 127/21 Nonsee Rd., Chongnonsee, Yannawa, Bangkok 10120, Thailand |
| Great Oriental Food Products Co., Ltd | 888/127 Panuch Village Soi Thanaphol 2, Samsen-Nok, Huaykwang, Bangkok 10310, Tai |
| Lampang Food Products Co., Ltd | 22K Building, Soi Sukhumvit 35, Klongton Nua, Wattana, Bangkok 10110, Tai |
| O.V. International Import-Export Co., Ltd | 121/320 Soi Ekachai 66/6, Bangborn, Bangkok 10500, Tai |
| Pan Inter Foods Co., Ltd | 400 Sunphavuth Rd., Bangna, Bangkok 10260, Tai |
| Siam Food Products Public Co., Ltd | 3195/14 Rama IV Rd., Vibulthani Tower 1, 9th Fl., Klong Toey, Bangkok, 10110, Tai |
| Viriyah Food Processing Co., Ltd | 100/48 Vongvanij B Bldg, 18th Fl, Praram 9 Rd., Huay Kwang, Bangkok 10310, Tai |
| Vita Food Factory (1989) Ltd | 89 Arunammarin Rd., Banyikhan, Bangplad, Bangkok 10700, Tai |

Nimi

Aadress

Agro-On (Thailand) Co., Ltd

50/499–500 Moo 6, Baan Mai, Pakkret, Monthaburi 11120, Tai

B.N.H. Canning Co., Ltd

425/6–7 Sathorn Place Bldg., Klongtonsai, Kongsan Bangkok 10600, Tai

Boonsith Enterprise Co., Ltd

7/4 M.2, Soi Chomthong 13, Chomthong Rd., Chomthong, Bangkok 10150, Tai

Erawan Food Public Company Limited

Panjathani Tower 16th floor, 127/21 Nonsee Rd., Chongnonsee, Yannawa, Bangkok 10120, Thailand

Great Oriental Food Products Co., Ltd

888/127 Panuch Village Soi Thanaphol 2, Samsen-Nok, Huaykwang, Bangkok 10310, Tai

Lampang Food Products Co., Ltd

22K Building, Soi Sukhumvit 35, Klongton Nua, Wattana, Bangkok 10110, Tai

O.V. International Import-Export Co., Ltd

121/320 Soi Ekachai 66/6, Bangborn, Bangkok 10500, Tai

Pan Inter Foods Co., Ltd

400 Sunphavuth Rd., Bangna, Bangkok 10260, Tai

Siam Food Products Public Co., Ltd

3195/14 Rama IV Rd., Vibulthani Tower 1, 9th Fl., Klong Toey, Bangkok, 10110, Tai

Viriyah Food Processing Co., Ltd

100/48 Vongvanij B Bldg, 18th Fl, Praram 9 Rd., Huay Kwang, Bangkok 10310, Tai

Vita Food Factory (1989) Ltd

89 Arunammarin Rd., Banyikhan, Bangplad, Bangkok 10700, Tai

---

| 13.9.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 244/19 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 244/19

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 876/2013,

28. mai 2013,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 seoses kesksete vastaspoolte kolleegiumeid käsitlevate regulatiivsete tehniliste standarditega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta, (1) eriti selle artikli 18 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Selleks et tagada kolleegiumide järjepidev ja ühtne toimimine kogu liidus, tuleb kindlaks määrata kesksete vastaspoolte kolleegiumides osalemise kord, et hõlbustada määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud ülesannete täitmist. |
| --- | --- |

(1)

Selleks et tagada kolleegiumide järjepidev ja ühtne toimimine kogu liidus, tuleb kindlaks määrata kesksete vastaspoolte kolleegiumides osalemise kord, et hõlbustada määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud ülesannete täitmist.

| (2) | Sellise keskpanga väljajätmine kolleegiumist, kes emiteerib keskse vastaspoole kliiritavate finantsinstrumentide olulist liidu vääringut, ei mõjuta sellise emiteeriva keskpanga õigust nõuda ja saada teavet vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 18 lõikele 3 ja artiklile 84. |
| --- | --- |

(2)

Sellise keskpanga väljajätmine kolleegiumist, kes emiteerib keskse vastaspoole kliiritavate finantsinstrumentide olulist liidu vääringut, ei mõjuta sellise emiteeriva keskpanga õigust nõuda ja saada teavet vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 18 lõikele 3 ja artiklile 84.

| (3) | Keskse vastaspoole tegevus võib olla teatava emiteeriva keskpanga jaoks oluline sellise keskpanga emiteeritud vääringus kliiritavate finantsinstrumentide mahu seisukohast. Selleks et säilitada kolleegiumi asjakohane suurus, võetakse vääringu olulisuse kindlaksmääramisel seoses emiteeriva keskpanga osalemisega keskse vastaspoole kolleegiumis aluseks kõnealuse vääringu osakaal keskse vastaspoole keskmises avatud kliiritavas positsioonis. |
| --- | --- |

(3)

Keskse vastaspoole tegevus võib olla teatava emiteeriva keskpanga jaoks oluline sellise keskpanga emiteeritud vääringus kliiritavate finantsinstrumentide mahu seisukohast. Selleks et säilitada kolleegiumi asjakohane suurus, võetakse vääringu olulisuse kindlaksmääramisel seoses emiteeriva keskpanga osalemisega keskse vastaspoole kolleegiumis aluseks kõnealuse vääringu osakaal keskse vastaspoole keskmises avatud kliiritavas positsioonis.

| (4) | Kolleegiumide koosolekute tulemuslikkuse tagamiseks peaks keskse vastaspoole pädev asutus kolleegiumi liikmetega konsulteerides selgelt kindlaks määrama kolleegiumi mis tahes koosoleku või tegevuse eesmärgid. Tõhusa arutelu tekitamiseks tuleks teave kõnealuste eesmärkide kohta koos keskse vastaspoole pädeva asutuse või kolleegiumi muude liikmete koostatud dokumentidega osalejatele edastada aegsasti. |
| --- | --- |

(4)

Kolleegiumide koosolekute tulemuslikkuse tagamiseks peaks keskse vastaspoole pädev asutus kolleegiumi liikmetega konsulteerides selgelt kindlaks määrama kolleegiumi mis tahes koosoleku või tegevuse eesmärgid. Tõhusa arutelu tekitamiseks tuleks teave kõnealuste eesmärkide kohta koos keskse vastaspoole pädeva asutuse või kolleegiumi muude liikmete koostatud dokumentidega osalejatele edastada aegsasti.

| (5) | Kolleegiumide ülesanne on hõlbustada määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud ülesannete täitmist ning kolleegiumi liikmete ülesanded, samuti kolleegiumi ülesehituse, asutamise ja juhtimise on seadusandja sätestanud määruses õigusliku kohustusena, mistõttu on see siduv ja otseselt kohaldatav kõigis liikmesriikides. Kolleegiumi praktilise toimimise tagamiseks peaksid kolleegiumi liikmed sõlmima kirjaliku kokkuleppe. Selleks et tagada standardse kirjaliku kokkuleppe kasutamine kesksete vastaspoolte kolleegiumides, võtta arvesse kolleegiumide tegevuse parimaid tavasid, tagada pädevate asutuste ühtne lähenemisviis ja hõlbustada kesksete vastaspoolte kolleegiumide kiiret asutamist määruse (EL) nr 648/2012 artikli 18 lõikes 1 sätestatud tähtajaks, peaks ESMA andma Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1095/2010 (millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve)) (2) artiklis 16 sätestatud korras välja suunised ja soovitused. |
| --- | --- |

(5)

Kolleegiumide ülesanne on hõlbustada määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud ülesannete täitmist ning kolleegiumi liikmete ülesanded, samuti kolleegiumi ülesehituse, asutamise ja juhtimise on seadusandja sätestanud määruses õigusliku kohustusena, mistõttu on see siduv ja otseselt kohaldatav kõigis liikmesriikides. Kolleegiumi praktilise toimimise tagamiseks peaksid kolleegiumi liikmed sõlmima kirjaliku kokkuleppe. Selleks et tagada standardse kirjaliku kokkuleppe kasutamine kesksete vastaspoolte kolleegiumides, võtta arvesse kolleegiumide tegevuse parimaid tavasid, tagada pädevate asutuste ühtne lähenemisviis ja hõlbustada kesksete vastaspoolte kolleegiumide kiiret asutamist määruse (EL) nr 648/2012 artikli 18 lõikes 1 sätestatud tähtajaks, peaks ESMA andma Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1095/2010 (millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve)) (2) artiklis 16 sätestatud korras välja suunised ja soovitused.

| (6) | Käesoleva õigusakti sätted ei tohiks piirata komisjoni õigust algatada rikkumismenetlus vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 258 ning võtta meetmeid vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 265 ja artikli 271 punktile d. |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva õigusakti sätted ei tohiks piirata komisjoni õigust algatada rikkumismenetlus vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 258 ning võtta meetmeid vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 265 ja artikli 271 punktile d.

| (7) | Selleks et tagada õigeaegne ja ajakohastatud teabevahetus kolleegiumi liikmete vahel, peaks kolleegium korrapäraselt koosolekuid korraldama, et kolleegiumi liikmed saaksid arutada korda, strateegiat, protsessi ja mehhanismi, mida keskne vastaspool määruse (EL) nr 648/2012 järgimiseks kohaldab, ja anda omapoolse panuse pädeva asutuse tehtavatesse läbivaatamistesse, samuti arutada pädeva asutuse hinnangut riskide kohta, millele keskne vastaspool on või võib olla avatud ning mida ta võib põhjustada. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et tagada õigeaegne ja ajakohastatud teabevahetus kolleegiumi liikmete vahel, peaks kolleegium korrapäraselt koosolekuid korraldama, et kolleegiumi liikmed saaksid arutada korda, strateegiat, protsessi ja mehhanismi, mida keskne vastaspool määruse (EL) nr 648/2012 järgimiseks kohaldab, ja anda omapoolse panuse pädeva asutuse tehtavatesse läbivaatamistesse, samuti arutada pädeva asutuse hinnangut riskide kohta, millele keskne vastaspool on või võib olla avatud ning mida ta võib põhjustada.

| (8) | Tagamaks, et kolleegiumide liikmete seisukohti võetakse nõuetekohaselt arvesse, peaks pädev asutus tegema kõik, et mis tahes erimeelsused nende asutuste vahel, kes saavad kolleegiumi liikmeks, lahendatakse enne kolleegiumi loomist ja toimimist käsitleva kirjaliku lepingu lõplikku vormistamist. Vajaduse korral peaks ESMA vahendamise teel hõlbustama kokkuleppe lõplikku vormistamist. |
| --- | --- |

(8)

Tagamaks, et kolleegiumide liikmete seisukohti võetakse nõuetekohaselt arvesse, peaks pädev asutus tegema kõik, et mis tahes erimeelsused nende asutuste vahel, kes saavad kolleegiumi liikmeks, lahendatakse enne kolleegiumi loomist ja toimimist käsitleva kirjaliku lepingu lõplikku vormistamist. Vajaduse korral peaks ESMA vahendamise teel hõlbustama kokkuleppe lõplikku vormistamist.

| (9) | Käesolev määrus põhineb regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul, mille Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) esitas komisjonile. |
| --- | --- |

(9)

Käesolev määrus põhineb regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul, mille Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) esitas komisjonile.

| (10) | Enne käesoleva määruse aluseks olevate tehniliste standardite eelnõu esitamist konsulteeris ESMA vajaduse korral Euroopa Pangandusjärelevalvega, Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga ja Euroopa Keskpankade Süsteemi liikmetega. Vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 10 on ESMA viinud läbi avaliku konsultatsiooni kõnealuste regulatiivsete tehniliste standardite kohta, analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja kasu ning küsinud arvamust määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 37 kohaselt loodud väärtpaberituru sidusrühmade kogult, |
| --- | --- |

(10)

Enne käesoleva määruse aluseks olevate tehniliste standardite eelnõu esitamist konsulteeris ESMA vajaduse korral Euroopa Pangandusjärelevalvega, Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga ja Euroopa Keskpankade Süsteemi liikmetega. Vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 10 on ESMA viinud läbi avaliku konsultatsiooni kõnealuste regulatiivsete tehniliste standardite kohta, analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja kasu ning küsinud arvamust määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 37 kohaselt loodud väärtpaberituru sidusrühmade kogult,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kõige olulisemate vääringute kindlaksmääramine

1.   Kõige olulisemate liidu vääringute kindlaksmääramisel võetakse aluseks iga vääringu osakaal keskse vastaspoole keskmises avatud positsioonis kauplemispäeva lõpu seisuga kõigi keskse vastaspoole kliiritavate finantsinstrumentide puhul, arvutatuna üheaastase ajavahemiku põhjal.

2.   Kõige olulisemad liidu vääringud on kolm vääringut, mille lõike 1 kohaselt arvutatud osakaal on kõige suurem, tingimusel et iga vääringu osakaal ületab 10 %.

3.   Vääringute osakaal arvutatakse aastase ajavahemiku põhjal.

Artikkel 2

Kolleegiumide töökorraldus

1.   Olles määruse (EL) nr 648/2012 artikli 17 lõike 3 kohaselt teinud kindlaks, et taotlus on täielik, edastab keskse vastaspoole pädev asutus määruse (EL) nr 648/2012 artikli 18 lõike 5 kohase kirjaliku kokkuleppe ettepaneku kolleegiumi liikmetele, kes on määratud vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 18 lõikele 2. Kõnealuse kirjaliku kokkuleppega on ette nähtud iga-aastase läbivaatamise kord. Samuti on ette nähtud muudatuste tegemise kord, mille kohaselt võib muutmise igal ajal algatada keskse vastaspoole pädev asutus või kolleegiumi muu liige kolleegiumi nõusolekul käesolevas artiklis sätestatud korras.

2.   Kui lõikes 1 osutatud kolleegiumi liikmed ei esita märkusi kümne kalendripäeva jooksul, jätkab keskse vastaspoole pädev asutus kirjaliku kokkuleppe vastuvõtmist kolleegiumi poolt ja kolleegiumi asutamist vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 18 lõikele 1.

3.   Kui kolleegiumi liikmed esitavad seoses lõike 1 kohaselt edastatud kirjaliku kokkuleppe ettepanekuga märkusi, esitavad nad kõnealused märkused koos põhjaliku põhjendusega keskse vastaspoole pädevale asutusele kümne kalendripäeva jooksul. Vajaduse korral koostab keskse vastaspoole pädev asutus läbivaadatud ettepaneku ja kutsub kokku koosoleku lõpliku kirjaliku kokkuleppe sõlmimiseks, võttes arvesse määruse (EL) nr 648/2012 artikli 18 lõikes 1 osutatud tähtaega.

4.   Pärast kirjaliku kokkuleppe vastuvõtmist loetakse kolleegium asutatuks.

5.   Kõik kolleegiumi liikmed on seotud käesoleva artikli lõigete 1–3 kohaselt vastu võetud kirjaliku lepinguga.

Artikkel 3

Osalemine kolleegiumis

1.   Kui liikmesriigi pädev asutus, kes ei ole kolleegiumi liige, esitab kolleegiumile teabetaotluse vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artiklil 18 lõikele 3, teeb keskse vastaspoole pädev asutus pärast kolleegiumiga konsulteerimist otsuse selle kohta, kuidas kõige sobivamal viisil esitada teavet asutustele, kes ei ole kolleegiumi liikmed, ja nõuda sellistelt asutustelt teavet.

2.   Kolleegiumi iga liige määrab ühe osaleja osalema kolleegiumi koosolekutel ja võib määrata ühe asendaja, välja arvatud keskse vastaspoole pädev asutus, kes võib taotleda täiendavate hääleõiguseta osalejate määramist.

3.   Kui keskpangaks, kes emiteerib kõige olulisemaid liidu vääringuid, on mitu keskpanka, määravad asjaomased keskpangad kolleegiumides osalema ühe esindaja.

4.   Kui asutusel on õigus osaleda kolleegiumis määruse (EL) nr 648/2012 artikli 18 lõike 2 punktidest c–h rohkem kui ühe punkti alusel, võib ta määrata täiendavad hääleõiguseta osalejad.

5.   Kui kooskõlas käesoleva artikliga on kolleegiumi liikme nimel mitu osalejat või kui samasse liikmesriiki kuuluvaid kolleegiumi liikmeid on rohkem kui selliste häälte arv, mida kõnealused kolleegiumi liikmed saavad vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 19 lõikele 3 anda, teatab kõnealune kolleegiumi liige või teatavad kõnealused kolleegiumi liikmed kolleegiumile, milline osaleja kasutab hääleõigust.

Artikkel 4

Kolleegiumide juhtimine

1.   Keskse vastaspoole pädev asutus tagab, et kolleegiumi töö hõlbustab määruse (EL) nr 648/2012 kohaste ülesannete täitmist.

2.   Kolleegium teavitab ESMAt kõigist ülesannetest, mida kolleegium täidab vastavalt lõikele 1. ESMA koordineerib kolleegiumi ülesannete seiret ja tagab, et kolleegiumi eesmärgid on võimalikult palju kooskõlas teiste kolleegiumide eesmärkidega.

3.   Keskse vastaspoole pädev asutus tagab vähemalt, et

| a) | kolleegiumi mis tahes koosoleku või tegevuse eesmärgid on selgelt kindlaks määratud; |
| --- | --- |

a)

kolleegiumi mis tahes koosoleku või tegevuse eesmärgid on selgelt kindlaks määratud;

| b) | kolleegiumi koosolekud või tegevused on tõhusad ning kõiki kolleegiumi liikmeid teavitatakse täielikult nende jaoks olulistest kolleegiumi tegevustest; |
| --- | --- |

b)

kolleegiumi koosolekud või tegevused on tõhusad ning kõiki kolleegiumi liikmeid teavitatakse täielikult nende jaoks olulistest kolleegiumi tegevustest;

| c) | kolleegiumide koosolekute või tegevuse ajakava on kindlaks määratud nii, et nende tulemused aitavad kaasa keskse vastaspoole järelevalvele; |
| --- | --- |

c)

kolleegiumide koosolekute või tegevuse ajakava on kindlaks määratud nii, et nende tulemused aitavad kaasa keskse vastaspoole järelevalvele;

| d) | kesksel vastaspoolel ja muudel peamistel sidusrühmadel on selge arusaam kolleegiumi rollist ja toimimisest; |
| --- | --- |

d)

kesksel vastaspoolel ja muudel peamistel sidusrühmadel on selge arusaam kolleegiumi rollist ja toimimisest;

| e) | kolleegiumi tegevus vaadatakse korrapäraselt läbi ja juhul, kui kolleegium ei toimi tõhusalt, võetakse parandusmeetmeid; |
| --- | --- |

e)

kolleegiumi tegevus vaadatakse korrapäraselt läbi ja juhul, kui kolleegium ei toimi tõhusalt, võetakse parandusmeetmeid;

| f) | nähakse ette kolleegiumi liikmete vahelise kriisiohjet käsitleva aastakoosoleku päevakava, vajaduse korral koostöös keskse vastaspoolega. |
| --- | --- |

f)

nähakse ette kolleegiumi liikmete vahelise kriisiohjet käsitleva aastakoosoleku päevakava, vajaduse korral koostöös keskse vastaspoolega.

4.   Kolleegiumi tõhususe ja tulemuslikkuse tagamiseks tegutseb keskse vastaspoole pädev asutus keskse kontaktpunktina igas kolleegiumi praktilise töökorraldusega seotud küsimuses. Keskse vastaspoole pädev asutus täidab vähemalt järgmisi ülesandeid:

| a) | koostab kolleegiumi liikmete kontaktloendi ning ajakohastab ja levitab seda; |
| --- | --- |

a)

koostab kolleegiumi liikmete kontaktloendi ning ajakohastab ja levitab seda;

| b) | edastab kolleegiumi koosolekute või tegevuste kava ja dokumendid; |
| --- | --- |

b)

edastab kolleegiumi koosolekute või tegevuste kava ja dokumendid;

| c) | koostab koosolekute protokollid ja vormistab meetmed; |
| --- | --- |

c)

koostab koosolekute protokollid ja vormistab meetmed;

| d) | haldab kolleegiumi veebisaiti või muud elektroonilist teabevahetusmehhanismi, kui see on olemas; |
| --- | --- |

d)

haldab kolleegiumi veebisaiti või muud elektroonilist teabevahetusmehhanismi, kui see on olemas;

| e) | vajaduse korral esitab teavet ja toetab erialase töörühma kaudu, et aidata kolleegiumidel täita nende ülesandeid; |
| --- | --- |

e)

vajaduse korral esitab teavet ja toetab erialase töörühma kaudu, et aidata kolleegiumidel täita nende ülesandeid;

| f) | jagab sobival viisil teavet kolleegiumide liikmete vahel. |
| --- | --- |

f)

jagab sobival viisil teavet kolleegiumide liikmete vahel.

5.   Kolleegiumi koosolekute sageduse määrab keskse vastaspoole pädev asutus, võttes arvesse keskse vastaspoole suurust, laadi, ulatust ja keerukust, keskse vastaspoole süsteemset mõju jurisdiktsioonide ja valuutade lõikes, keskse vastaspoole tegevuse võimalikku mõju, väliseid asjaolusid ja kolleegiumi liikmete võimalikke taotlusi. Kolleegiumi koosolek korraldatakse vähemalt kord aastas ja kui keskse vastaspoole pädev asutus seda vajalikuks peab, siis ka iga kord, kui tuleb vastu võtta otsus määruse (EL) nr 648/2012 alusel. Keskse vastaspoole pädev asutus korraldab korrapäraselt kohtumisi kolleegiumi liikmete ja keskse vastaspoole kõrgema juhtkonna vahel.

6.   Artiklis 2 osutatud kirjalikus kokkuleppes määratakse kindaks, et kolleegium on otsustusvõimeline, kui kolleegiumi koosolekul viibib kohal kaks kolmandikku liikmetest.

7.   Keskse vastaspoole pädev asutus üritab tagada, et kolleegiumi igal koosolekul oleks koos otsuste tegemiseks vajalik nõuetekohane kvoorum. Kui kvoorumit ei ole koos, tagab eesistuja, et mis tahes vajalike otsuste tegemine lükatakse edasi kuni kvoorumi kokkusaamiseni, võttes arvesse määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud asjakohaseid tähtaegu.

Artikkel 5

Teabevahetus asutuste vahel

1.   Kolleegiumi iga liige esitab keskse vastaspoole pädevale asutusele õigel ajal kogu teabe, mida on vaja kolleegiumi toimimiseks ja selliste peamiste tegevuste teostamiseks, milles asjaomane liige osaleb. Keskse vastaspoole pädev asutus esitab õigel ajal samalaadset teavet kolleegiumide liikmetele.

2.   Keskse vastaspoole pädev asutus esitab kolleegiumile vähemalt järgmise teabe:

| a) | keskse vastaspoole konsolideerimisgrupi struktuuri ja omandisuhete olulised muutused; |
| --- | --- |

a)

keskse vastaspoole konsolideerimisgrupi struktuuri ja omandisuhete olulised muutused;

| b) | keskse vastaspoole kapitali taseme olulised muutused; |
| --- | --- |

b)

keskse vastaspoole kapitali taseme olulised muutused;

| c) | organisatsiooni struktuuri, kõrgema juhtkonna ning menetluste või korra muutused, kui need mõjutavad oluliselt üldjuhtimist või riskijuhtimist; |
| --- | --- |

c)

organisatsiooni struktuuri, kõrgema juhtkonna ning menetluste või korra muutused, kui need mõjutavad oluliselt üldjuhtimist või riskijuhtimist;

| d) | keskse vastaspoole kliirivate liikmete loetelu; |
| --- | --- |

d)

keskse vastaspoole kliirivate liikmete loetelu;

| e) | keskse vastaspoole üle järelevalvet teostavate asutuste andmed, sealhulgas kõnealuste asutuste vastutusala mis tahes muutused; |
| --- | --- |

e)

keskse vastaspoole üle järelevalvet teostavate asutuste andmed, sealhulgas kõnealuste asutuste vastutusala mis tahes muutused;

| f) | teave mis tahes selliste oluliste ohtude kohta, mis võivad pärssida keskse vastaspoole suutlikkust järgida määrust (EL) nr 648/2012 ning asjaomaseid delegeeritud õigusakte ja rakendusakte; |
| --- | --- |

f)

teave mis tahes selliste oluliste ohtude kohta, mis võivad pärssida keskse vastaspoole suutlikkust järgida määrust (EL) nr 648/2012 ning asjaomaseid delegeeritud õigusakte ja rakendusakte;

| g) | probleemid, millel võib olla oluline ülekanduv mõju; |
| --- | --- |

g)

probleemid, millel võib olla oluline ülekanduv mõju;

| h) | tegurid, mis osutavad võimalikule suurele negatiivse mõju ülekandumise ohule; |
| --- | --- |

h)

tegurid, mis osutavad võimalikule suurele negatiivse mõju ülekandumise ohule;

| i) | keskse vastaspoole finantsseisundi olulised muutused; |
| --- | --- |

i)

keskse vastaspoole finantsseisundi olulised muutused;

| j) | varajased hoiatused seoses võimalike likviidsusprobleemide või oluliste pettustega; |
| --- | --- |

j)

varajased hoiatused seoses võimalike likviidsusprobleemide või oluliste pettustega;

| k) | liikme kohustuste täitmata jätmine ja mis tahes järelmeetmed; |
| --- | --- |

k)

liikme kohustuste täitmata jätmine ja mis tahes järelmeetmed;

| l) | karistused ja erakorralised järelevalvemeetmed; |
| --- | --- |

l)

karistused ja erakorralised järelevalvemeetmed;

| m) | aruanded toimimisega seotud probleemide või aset leidnud vahejuhtumite ning võetud parandusmeetmete kohta; |
| --- | --- |

m)

aruanded toimimisega seotud probleemide või aset leidnud vahejuhtumite ning võetud parandusmeetmete kohta;

| n) | korrapärased andmed keskse vastaspoole tegevuse kohta, mille ulatus ja esitamise sagedus lepitakse kokku artiklis 2 kirjeldatud kirjaliku kokkuleppe raames; |
| --- | --- |

n)

korrapärased andmed keskse vastaspoole tegevuse kohta, mille ulatus ja esitamise sagedus lepitakse kokku artiklis 2 kirjeldatud kirjaliku kokkuleppe raames;

| o) | ülevaade peamistest ärilistest ettepanekutest, sealhulgas uutest pakutavatest toodetest või teenustest; |
| --- | --- |

o)

ülevaade peamistest ärilistest ettepanekutest, sealhulgas uutest pakutavatest toodetest või teenustest;

| p) | keskse vastaspoole riskimudeli, stressitestide ja järeltestide muutused; |
| --- | --- |

p)

keskse vastaspoole riskimudeli, stressitestide ja järeltestide muutused;

| q) | muudatused keskse vastaspoole koostalitluskokkulepetes, kui sellised kokkulepped on olemas. |
| --- | --- |

q)

muudatused keskse vastaspoole koostalitluskokkulepetes, kui sellised kokkulepped on olemas.

3.   Kolleegiumi liikmete vaheline teabevahetus on kooskõlas liikmete ülesannete ja teabevajadusega. Tarbetu teabe vältimiseks peab teabevahetus olema proportsionaalne ja riskipõhine.

4.   Kolleegiumi liige kaalub kõige tõhusamaid viise teabe esitamiseks, et tagada pidev, õigeaegne ja proportsionaalne teabevahetus.

5.   Riskihindamise aruanne, mille keskse vastaspoole pädev asutus koostab vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 19 lõikele 1, esitatakse kolleegiumile asjakohase aja jooksul, et kolleegiumi liikmed saaksid selle läbi vaadata ja vajaduse korral seda täiendada.

Artikkel 6

Ülesannete vabatahtlik jagamine ja delegeerimine

1.   Kolleegiumi liikmed lepivad üksikasjalikult kokku mis tahes delegeerimise erikorra ja teistele liikmetele ülesannete vabatahtliku jagamise korra, eelkõige juhul, kui selle tulemusel delegeeritakse liikme põhilised järelevalveülesanded.

2.   Delegeerimise erikorra ja ülesannete vabatahtliku jagamise korra osalised lepivad üksikasjalikult kokku vähemalt järgmise:

| a) | sellised konkreetsed tegevused selgelt kindlaks määratud valdkondades, mis antakse üle või delegeeritakse; |
| --- | --- |

a)

sellised konkreetsed tegevused selgelt kindlaks määratud valdkondades, mis antakse üle või delegeeritakse;

| b) | kohaldatavad menetlused ja protsessid; |
| --- | --- |

b)

kohaldatavad menetlused ja protsessid;

| c) | iga osalise roll ja vastutusala; |
| --- | --- |

c)

iga osalise roll ja vastutusala;

| d) | osaliste vahel vahetatava teabe laad. |
| --- | --- |

d)

osaliste vahel vahetatava teabe laad.

3.   Ülesannete jagamise ja delegeerimise eesmärgiks ei ole muuta keskse vastaspoole pädeva asutuse otsustuspädevuse jaotust.

Artikkel 7

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. mai 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 201, 27.7.2012, lk 1.

1

(2)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 84.

2

---

| 13.9.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 244/23 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 244/23

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 877/2013,

27. juuni 2013,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrust (EL) nr 473/2013 euroala liikmesriikide eelarvekavade seire ja hindamise ning nende ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tagamise ühiste eeskirjade kohta

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrust (EL) nr 473/2013 euroala liikmesriikide eelarvekavade seire ja hindamise ning nende ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tagamise ühiste eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 473/2013 täiendavate aruandlusnõuetega on nendele liikmesriikidele, kelle rahaühik on euro ja kelle suhtes kohaldatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, kehtestatud tugevdatud jälgimine, et tagada nõukogu soovitustest või otsustest ülemäärase puudujäägi korrigeerimise kohta mis tahes kõrvalekaldumise ennetamine ja selle varajane korrigeerimine. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 473/2013 täiendavate aruandlusnõuetega on nendele liikmesriikidele, kelle rahaühik on euro ja kelle suhtes kohaldatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, kehtestatud tugevdatud jälgimine, et tagada nõukogu soovitustest või otsustest ülemäärase puudujäägi korrigeerimise kohta mis tahes kõrvalekaldumise ennetamine ja selle varajane korrigeerimine.

| (2) | Selline jälgimine täiendab nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta) (2) artikli 3 lõike 4 punktis a ja artikli 5 lõike 1 punktis a sätestatud kehtivaid aruandluskohustusi, millega nõutakse, et liikmesriik, kelle suhtes kohaldatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust ja kellele nõukogu on esitanud soovituse vastavalt aluslepingu artikli 126 lõikele 7 või teatise vastavalt aluslepingu artikli 126 lõikele 9, annab nõukogule ja komisjonile aru meetmetest, mida on võetud ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks. Kõnealune aruanne sisaldab nõukogu soovitusega kooskõlas olevaid valitsemissektori kulu- ja tulueesmärke ning kaalutlusõiguse alusel võetud kulu- ja tulumeetmetega seotud eesmärke, samuti teavet kõnealuste eesmärkide saavutamiseks võetud ja kavandatud meetmete kohta. |
| --- | --- |

(2)

Selline jälgimine täiendab nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta) (2) artikli 3 lõike 4 punktis a ja artikli 5 lõike 1 punktis a sätestatud kehtivaid aruandluskohustusi, millega nõutakse, et liikmesriik, kelle suhtes kohaldatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust ja kellele nõukogu on esitanud soovituse vastavalt aluslepingu artikli 126 lõikele 7 või teatise vastavalt aluslepingu artikli 126 lõikele 9, annab nõukogule ja komisjonile aru meetmetest, mida on võetud ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks. Kõnealune aruanne sisaldab nõukogu soovitusega kooskõlas olevaid valitsemissektori kulu- ja tulueesmärke ning kaalutlusõiguse alusel võetud kulu- ja tulumeetmetega seotud eesmärke, samuti teavet kõnealuste eesmärkide saavutamiseks võetud ja kavandatud meetmete kohta.

| (3) | Määrusega (EL) nr 473/2013 täiendatakse esialgset aruandluskohustust ja nõutakse, et liikmesriigid, kelle rahaühik on euro ja kellel on ülemäärane eelarvepuudujääk, esitavad aruanded sagedamini. Sellised liikmesriigid peavad komisjonile ning majandus- ja rahanduskomiteele aruande esitama iga kuue kuu järel, kui nõukogu on neile esitanud soovituse vastavalt aluslepingu artikli 126 lõikele 7, ning iga kolme kuu järel, kui nõukogu on teinud otsuse esitada teade vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikele 9 meetmete võtmise kohta ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks. Aruanne peaks sisaldama valitsemissektori ja selle allsektorite lõikes teavet eelarve aastasisese täitmise, kaalutlusõiguse alusel võetud meetmete mõju eelarvele nii kulude kui ka tulude poolel, valitsemissektori kulu- ja tulueesmärkide ning samuti vastuvõetud meetmete ning eesmärkide saavutamiseks kavandatud meetmete olemuse kohta. Selline sagedasem aruandlus aitab komisjonil ning majandus- ja rahanduskomiteel pidevalt jälgida, kas asjaomane liikmesriik liigub ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise suunas. |
| --- | --- |

(3)

Määrusega (EL) nr 473/2013 täiendatakse esialgset aruandluskohustust ja nõutakse, et liikmesriigid, kelle rahaühik on euro ja kellel on ülemäärane eelarvepuudujääk, esitavad aruanded sagedamini. Sellised liikmesriigid peavad komisjonile ning majandus- ja rahanduskomiteele aruande esitama iga kuue kuu järel, kui nõukogu on neile esitanud soovituse vastavalt aluslepingu artikli 126 lõikele 7, ning iga kolme kuu järel, kui nõukogu on teinud otsuse esitada teade vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikele 9 meetmete võtmise kohta ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks. Aruanne peaks sisaldama valitsemissektori ja selle allsektorite lõikes teavet eelarve aastasisese täitmise, kaalutlusõiguse alusel võetud meetmete mõju eelarvele nii kulude kui ka tulude poolel, valitsemissektori kulu- ja tulueesmärkide ning samuti vastuvõetud meetmete ning eesmärkide saavutamiseks kavandatud meetmete olemuse kohta. Selline sagedasem aruandlus aitab komisjonil ning majandus- ja rahanduskomiteel pidevalt jälgida, kas asjaomane liikmesriik liigub ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise suunas.

| (4) | Vastavalt määruse (EL) nr 473/2013 artikli 10 lõikele 3 määrab kõnealuse lisaaruande sisu kindlaks komisjon. Käesoleva delegeeritud õigusaktiga luuakse selge raamistik selle kohta, millist teavet peab esitama liikmesriik, kelle rahaühik on euro ja kelle suhtes kohaldatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust. Käesoleva delegeeritud määrusega kehtestatud aruandlus annab struktureeritud ja ühtlustatud ülevaate asjaomaste liikmesriikide eelarveolukorrast. Aruanne peaks sisaldama aastaseid ja kvartaalseid andmeid, et anda üksikasjalik ülevaade toimuvast korrigeerimisest. Andmed tuleks esitada kassa- ja tekkepõhiselt (vastavalt Euroopa rahvamajanduse arvepidamise süsteemile (ESA)), et eelarvepositsiooni muutumist oleks võimalik paremini mõista. Kuna ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse võib algatada aluslepingus sätestatud eelarvepuudujäägi kontrollväärtuse ja/või võla suhte SKPsse kontrollväärtuse mittejärgimise alusel, tuleks esitada andmed nii valitsemissektori eelarve puudujäägi peamiste komponentide muutumise kui ka võla suundumuste kohta. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt määruse (EL) nr 473/2013 artikli 10 lõikele 3 määrab kõnealuse lisaaruande sisu kindlaks komisjon. Käesoleva delegeeritud õigusaktiga luuakse selge raamistik selle kohta, millist teavet peab esitama liikmesriik, kelle rahaühik on euro ja kelle suhtes kohaldatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust. Käesoleva delegeeritud määrusega kehtestatud aruandlus annab struktureeritud ja ühtlustatud ülevaate asjaomaste liikmesriikide eelarveolukorrast. Aruanne peaks sisaldama aastaseid ja kvartaalseid andmeid, et anda üksikasjalik ülevaade toimuvast korrigeerimisest. Andmed tuleks esitada kassa- ja tekkepõhiselt (vastavalt Euroopa rahvamajanduse arvepidamise süsteemile (ESA)), et eelarvepositsiooni muutumist oleks võimalik paremini mõista. Kuna ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse võib algatada aluslepingus sätestatud eelarvepuudujäägi kontrollväärtuse ja/või võla suhte SKPsse kontrollväärtuse mittejärgimise alusel, tuleks esitada andmed nii valitsemissektori eelarve puudujäägi peamiste komponentide muutumise kui ka võla suundumuste kohta.

| (5) | Käesoleva delegeeritud õigusakti alusel teatatud tegelikud andmed peaksid olema kooskõlas Eurostatile seoses ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega esitatud andmetega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva delegeeritud õigusakti alusel teatatud tegelikud andmed peaksid olema kooskõlas Eurostatile seoses ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega esitatud andmetega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega kehtestatakse nõuded seoses nende aruannete sisuga, mida komisjon võib nõuda liikmesriikidelt, kelle rahaühik on euro ja kelle suhtes kohaldatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust.

Artikkel 2

Aruandluse ülesehitus ja sisu

1.   Artiklis 1 osutatud aruannetel on järgmine ülesehitus:

| — | tegelikud positsioonid, võla suundumused, valitsemissektori ja selle allsektorite ajakohastatud eelarvekavad eelarvepuudujäägi korrigeerimise perioodiks; |
| --- | --- |

—

tegelikud positsioonid, võla suundumused, valitsemissektori ja selle allsektorite ajakohastatud eelarvekavad eelarvepuudujäägi korrigeerimise perioodiks;

| — | eelarvestrateegia kirjeldus ja arvandmed nominaalselt ja struktuurselt vaadelduna (eelarvepositsiooni tsükliline komponent ilma ühekordsete ja ajutiste meetmeteta), mille eesmärk on kõrvaldada eelarve ülemäärane puudujääk ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 või lõike 9 kohases nõukogu viimases soovituses või ettekirjutust sisaldavas otsuses sätestatud tähtajaks, sealhulgas üksikasjalik teave kavandatud või juba võetud eelarvemeetmete kohta, mille eesmärk on saavutada asjaomased eesmärgid ja nende mõju eelarvele. |
| --- | --- |

—

eelarvestrateegia kirjeldus ja arvandmed nominaalselt ja struktuurselt vaadelduna (eelarvepositsiooni tsükliline komponent ilma ühekordsete ja ajutiste meetmeteta), mille eesmärk on kõrvaldada eelarve ülemäärane puudujääk ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 või lõike 9 kohases nõukogu viimases soovituses või ettekirjutust sisaldavas otsuses sätestatud tähtajaks, sealhulgas üksikasjalik teave kavandatud või juba võetud eelarvemeetmete kohta, mille eesmärk on saavutada asjaomased eesmärgid ja nende mõju eelarvele.

2.   Aruanded sisaldavad tabeleid, nagu esitatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega.

Brüssel, 27. juuni 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 140, 27.5.2013, lk 11.

1

(2)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6.

2

---

LISA

Tabelid, mis tuleb aruannetes esitada vastavalt määruse (EL) nr 473/2013 (euroala liikmesriikide eelarvekavade seire ja hindamise ning nende ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tagamise ühiste eeskirjade kohta) artikli 10 lõikele 3

NB: Tabelites vastab aasta t aruande esitamise aastale. Rasvases kirjas märgitud punktide esitamine on kohustuslik. Rakendada tuleks nõukogu direktiivi 2011/85/EL (1) kontekstis kokku lepitud kontseptuaalset raamistikku.

Tabel 1a

Valitsemissektori ja selle allsektorite eelarve kvartaalne täitmine aasta jooksul (kassapõhiselt
   (3)
  )
   (4)

| Miljonites eurodes | Aasta t (2) |
| --- | --- |
| Q1 | Q2 | Q3 | Q4 |
| Üldpositsioon allsektorite kaupa (6–7) |
| 1. | Valitsemissektor |

Miljonites eurodes

Aasta t (2)

Q1

Q2

Q3

Q4

Üldpositsioon allsektorite kaupa (6–7)

1.

| 2. | Keskvalitsus |
| --- | --- |

2.

| 3. | Liidumaa/piirkondlik valitsus |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kohalik omavalitsus |
| --- | --- |

4.

| 5. | Sotsiaalkindlustusfondid |
| --- | --- |

5.

Allsektorite kaupa (märkida, milline)

| 6. | Kogutulu/laekumised |
| --- | --- |

6.

Millest (soovituslik loetelu)

Maksud, millest:

Otsesed maksud

Kaudsed maksud, millest:

Käibemaks

Sotsiaalmaksed

Müük

Muud jooksvad tulud

Kapitalitulu

Laekumised tehingutest finantsinstrumentidega

| 7. | Kogukulu/väljamaksed |
| --- | --- |

7.

Millest (soovituslik loetelu)

Kaupade ja teenuste ost

hüvitised töötajatele

Intressid

subsiidiumid

Sotsiaaltoetused

Muud jooksvad kulud

Makstavad kapitalisiirded

Kapitalimahutused

Väljamaksed finantsinstrumentidega tehtud tehingutest

Tabel 1b

Valitsemissektori ja selle allsektorite eelarve kvartaalne täitmine ja selle prognoosid aasta jooksul vastavalt ESA standarditele (hooajaliselt korrigeerimata)
   (6)

Tabelites 1a ja 1b esitatud eelarve täitmist käsitlevad andmed peaksid omavahel kooskõlas olema; esitada tuleks vastavustabel koos kahe tabeli vahelise teisendamise meetodiga.

| Miljonites eurodes | ESA kood | Aasta t (5) |
| --- | --- | --- |
| Q1 | Q2 | Q3 | Q4 |
| Netolaenuandmine (+)/-võtmine (–) |
| 1. | Valitsemissektor
   (6) |

Miljonites eurodes

ESA kood

Aasta t (5)

Q1

Q2

Q3

Q4

Netolaenuandmine (+)/-võtmine (–)

1.

S.13

| 2. | Keskvalitsus |
| --- | --- |

2.

Keskvalitsus

S.1311

| 3. | Liidumaa/piirkondlik valitsus |
| --- | --- |

3.

Liidumaa/piirkondlik valitsus

S.1312

| 4. | Kohalik omavalitsus |
| --- | --- |

4.

Kohalik omavalitsus

S.1313

| 5. | Sotsiaalkindlustusfondid |
| --- | --- |

5.

Sotsiaalkindlustusfondid

S.1314

Valitsemissektori kohta (vabatahtlik allsektorite puhul)

| 6. | Kogutulu
   (6) |
| --- | --- |

6.

TR

Millest:

tootmis- ja impordimaksud

D.2

jooksvad tulumaksud, omandimaksud jne

D.5

kapitalimaksud

D.91

sotsiaalmaksed

D.61

omanditulu

D.4

Muu (7)

| 7. | Kogukulu
   (6) |
| --- | --- |

7.

TE

Millest:

hüvitised töötajatele

D.1

vahetarbimine

P.2

sotsiaalmaksed

D.62, D.632 (8)

intressikulud

D.41

subsiidiumid

D.3

kapitali kogumahutus põhivarasse (6)

P.51

kapitalisiirded

D.9

Muu (9)

| 8. | Koguvõlg
   (10) |
| --- | --- |

8.

Tabel 1c

Valitsemissektori ja selle allsektorite iga-aastased eelarve-eesmärgid vastavalt ESA standarditele

| | ESA kood | Aasta t-1 | Aasta t | Aasta t + ... (11) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Netolaenuandmine (+)/netolaenuvõtmine (–) allsektorite kaupa (% SKPst) |
| 1. | Valitsemissektor |

ESA kood

Aasta t-1

Aasta t

Aasta t + ... (11)

Netolaenuandmine (+)/netolaenuvõtmine (–) allsektorite kaupa (% SKPst)

1.

S.13

| 2. | Keskvalitsus |
| --- | --- |

2.

S.1311

| 3. | Liidumaa/piirkondlik valitsus |
| --- | --- |

3.

S.1312

| 4. | Kohalik omavalitsus |
| --- | --- |

4.

S.1313

| 5. | Sotsiaalkindlustusfondid |
| --- | --- |

5.

S.1314

Valitsemissektor (S.13) (% SKPst)

| 6. | Kogutulu |
| --- | --- |

6.

TR

| 7. | Kogukulu |
| --- | --- |

7.

TE

| 8. | Intressikulud |
| --- | --- |

8.

D.41

| 9. | Esmane eelarvepositsioon
   (12) |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ühekordsed ja muud ajutised meetmed
   (13) |
| --- | --- |

10.

Muutuse määr

Muutuse määr

Muutuse määr

| 11. | SKP reaalkasv |
| --- | --- |

11.

| 12. | SKP potentsiaalne kasv |
| --- | --- |

12.

millest:

| — | tööjõud |
| --- | --- |

—

tööjõud

| — | kapital |
| --- | --- |

—

kapital

| — | kogutootlikkus |
| --- | --- |

—

kogutootlikkus

% potentsiaalsest SKPst

% potentsiaalsest SKPst

% potentsiaalsest SKPst

| 13. | SKP lõhe |
| --- | --- |

13.

| 14. | Tsükliline eelarvekomponent |
| --- | --- |

14.

| 15. | (1 – 14) Tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon |
| --- | --- |

15.

| 14. | Tsükliliselt kohandatud esmane eelarvepositsioon (13 + 6) |
| --- | --- |

14.

| 15. | Struktuurne eelarvepositsioon (13 – 10) |
| --- | --- |

15.

Tabel 2

Valitsemissektori kulude ja tulude eesmärgid (S.13) vastavalt ESA standarditele

| % SKPst | ESA kood | Aasta t-1 | Aasta t | Aasta t + 1 | Aasta t + ... (14) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kogutulude eesmärk
  (= tabeli 1c punkt 6) |

% SKPst

ESA kood

Aasta t-1

Aasta t

Aasta t + 1

Aasta t + ... (14)

1.

(= tabeli 1c punkt 6)

TR

Millest:

| 1.1. | tootmis- ja impordimaksud |
| --- | --- |

1.1.

D.2

| 1.2. | jooksvad tulumaksud, omandimaksud jne |
| --- | --- |

1.2.

D.5

| 1.3. | kapitalimaksud |
| --- | --- |

1.3.

D.91

| 1.4. | sotsiaalmaksed |
| --- | --- |

1.4.

D.61

| 1.5. | omanditulu |
| --- | --- |

1.5.

D.4

| 1.6. | muu
   (15) |
| --- | --- |

1.6.

p.m.: Maksukoormus

(D.2 + D.5 + D.61 + D.91-D.995) (16)

| 2. | Kogukulude eesmärk
  (= tabeli 1c punkt 7) |
| --- | --- |

2.

(= tabeli 1c punkt 7)

TE (17)

Millest:

| 2.1. | hüvitised töötajatele |
| --- | --- |

2.1.

D.1

| 2.2. | vahetarbimine |
| --- | --- |

2.2.

P.2

| 2.3. | sotsiaalmaksed |
| --- | --- |

2.3.

D.62, D.6311, D.63121, D.63131 (20)

millest:

töötushüvitised
   (18)

| 2.4. | intressikulud |
| --- | --- |

2.4.

D.41

| 2.5. | subsiidiumid |
| --- | --- |

2.5.

D.3

| 2.6. | kapitali kogumahutus põhivarasse |
| --- | --- |

2.6.

P.51

| 2.7. | kapitalisiirded |
| --- | --- |

2.7.

D.9

| 2.8. | muu
   (19) |
| --- | --- |

2.8.

Tabel 3a

Valitsemissektori ja selle allsektorite vastuvõetud ja kavandatud nii tulude kui ka kulude poole eelarvemeetmed, mille eesmärk on saavutada tabelis 2 esitatud eesmärgid

| Vastuvõetud ja kavandatud meetmete prognoositud mõju eelarvele (22) |
| --- |
| Meetmete loetelu | Üksikasjalik kirjeldus (23) | Eesmärk (Kulud/tulud)
  ESA kood | Raamatupidamisarvestuse põhimõte (24) | Vastuvõtmise staatus | Täiendav mõju eelarvele aastas (miljonites eurodes) |
| | t-1 | t | t + 1 | t + 2 | t + (21) |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| KOKKU |

Vastuvõetud ja kavandatud meetmete prognoositud mõju eelarvele (22)

Meetmete loetelu

Üksikasjalik kirjeldus (23)

Eesmärk (Kulud/tulud)

ESA kood

Raamatupidamisarvestuse põhimõte (24)

Vastuvõtmise staatus

Täiendav mõju eelarvele aastas (miljonites eurodes)

t-1

t

t + 1

t + 2

t + (21)

KOKKU

Tabel 3b

Tabelis 3a esitatud meetmete mõju eelarvele jooksva aasta kvartalite kaupa

| Meetmete loetelu (25) | Jooksva aasta andmed aastal t mõju avaldavate meetmete kohta (valida järgmistest alternatiividest üks) (26) | Prognoositav aastane eelarvemõju aastal t
  (miljonites eurodes)
  (= tabel 3a) |
| --- | --- | --- |
| Kvartaalne tegelik eelarvemõju (miljonites eurodes) (27) | Kumuleeritud tegelik eelarvemõju alates aasta algusest (miljonites eurodes) |
| Q1 | Q2 | Q3 | Q4 |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| KOKKU | | | | | | |

Meetmete loetelu (25)

Jooksva aasta andmed aastal t mõju avaldavate meetmete kohta (valida järgmistest alternatiividest üks) (26)

Prognoositav aastane eelarvemõju aastal t

(miljonites eurodes)

(= tabel 3a)

Kvartaalne tegelik eelarvemõju (miljonites eurodes) (27)

Kumuleeritud tegelik eelarvemõju alates aasta algusest (miljonites eurodes)

Q1

Q2

Q3

Q4

KOKKU

Tabel 4

Valitsemissektori võla suundumused ja prognoosid (S.13)

| | | Aasta t-1 | Aasta t | Aasta t + ... (28) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | ESA kood | % SKPst | % SKPst | % SKPst |
| 1. | Koguvõlg
   (29)
  (= tabeli 1b punkt 8 valitsemissektori kohta) |

Aasta t-1

Aasta t

Aasta t + ... (28)

ESA kood

% SKPst

% SKPst

% SKPst

1.

(= tabeli 1b punkt 8 valitsemissektori kohta)

| 2. | Koguvõla suhte muutus |
| --- | --- |

2.

Koguvõla muutuse tegurid

| 3. | Esmane eelarvepositsioon
  (= tabeli 1c punkt 9) |
| --- | --- |

3.

(= tabeli 1c punkt 9)

| 4. | intressikulud
  (= tabeli 1c punkt 8) |
| --- | --- |

4.

(= tabeli 1c punkt 8)

D.41

| 5. | Võlakoormuse ja eelarvepositsiooni muutuse näitaja |
| --- | --- |

5.

millest:

| — | erinevused kassa- ja tekkepõhise arvestuse vahel (30) |
| --- | --- |

—

erinevused kassa- ja tekkepõhise arvestuse vahel (30)

| — | finantsvarade netoakumuleerumine (31) |
| --- | --- |

—

finantsvarade netoakumuleerumine (31)

millest:

| — | erastamistulud |
| --- | --- |

—

erastamistulud

| — | hindamise mõju ja muu (32) |
| --- | --- |

—

hindamise mõju ja muu (32)

p.m: võla kaudne intressimäär
   (33)
  (%)

Muud asjakohased muutujad

| 6. | Likviidsed finantsvarad (34) |
| --- | --- |

6.

Likviidsed finantsvarad (34)

| 7. | Netofinantsvõlg |
| --- | --- |

7.

Formula

| 8. | Võla (olemasolevad võlakirjad) amortisatsioon alates eelmise aasta lõpust |
| --- | --- |

8.

Võla (olemasolevad võlakirjad) amortisatsioon alates eelmise aasta lõpust

| 9. | Välisvaluutas nomineeritud võla osakaal (%) |
| --- | --- |

9.

Välisvaluutas nomineeritud võla osakaal (%)

| 10. | Keskmine tagasimaksetähtaeg (aastates) |
| --- | --- |

10.

Keskmine tagasimaksetähtaeg (aastates)

| 11. | SKP reaalkasv (%)
  (= tabeli 1c rida 11) |
| --- | --- |

11.

(= tabeli 1c rida 11)

---

(1)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 41.

(2)  Aruandlus on kohustuslik kuni jooksva kvartalini (k.a). Kui jooksva kvartali andmed ei ole kättesaadavad, esitage viimased kättesaadavad kuuandmed ja märkige, millisele kuule need vastavad. Valitsemissektori üldpositsiooni puhul esitage andmed kuni selle kvartalini, mille kohta andmed on olemas (st q-1). Rakendada tuleks tavalist kvaliteedikontrolli ja ülevaatamise põhimõtteid.

(3)  Kui kassapõhised andmed ei ole kättesaadavad, võib esitada samaväärsed andmed avaliku sektori arvepidamisest; täpsustage arvepidamisalus, mida kasutati käesolevas tabelis teabe esitamiseks.

(4)  Vastab aruandlusele, mis tuleb esitada vastavalt nõukogu direktiivi 2011/85/EL artikli 3 lõikele 2.

(5)  Aruandlus peab hõlmama perioodi jooksva aasta t lõpuni; kvartaalsed prognoosid ei ole siduvad ja need esitatakse (tõenäoliselt muutuva) hinnanguna teavitamise ja järelevalve eesmärgil.

(6)  Valitsemissektori puhul tuleb punktid märkega „(a)” lisaks esitada ka hooajaliselt korrigeerituna; kui liikmesriigid ei saa neid esitada, teostab hooajalise korrigeerimise Eurostat koostöös asjaomase liikmesriigiga.

(7)  P.11 + P.12 + P.131 + D.39rec + D.7rec + D.9rec (v.a D.91rec).

(8)  ESA95 alusel: D6311_D63121_D63131pay; ESA2010 alusel D632pay.

(9)  D.29pay + D.4pay (v.a D.41pay) + D.5pay + D.7pay + P.52 + P.53 + K.2 + D.8.

(10)  Vastavalt määrusele (EÜ) nr 479/2009.

(11)  Võttes aluseks komisjoni nõuet rakendada määruse (EL) nr 473/2013 artikli 10 lõikes 3 sätestatud aruandluskohustust, algab aruannete esitamine ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 6 kohase ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse algatamise aastast ning seda tehakse seni, kuni ülemäärane puudujääk on kavas korrigeerida ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohases nõukogu soovituses või ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 9 kohases ettekirjutust sisaldavas otsuses sätestatud tähtajaks.

(12)  Esmane positsioon võrdub (B.9, punkt 8) pluss (D.41, punkt 9).

(13)  Plussmärk tähendab puudujääki vähendavaid meetmeid.

(14)  Võttes aluseks komisjoni nõuet rakendada määruse (EL) nr 473/2013 artikli 10 lõikes 3 sätestatud aruandluskohustust, algab aruannete esitamine ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 6 kohase ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse algatamise aastast ning seda tehakse seni, kuni ülemäärane puudujääk on kavas korrigeerida ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohases nõukogu soovituses või ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 9 kohases ettekirjutust sisaldavas otsuses sätestatud tähtajaks.

(15)  P.11 + P.12 + P.131 + D.39rec + D.7rec + D.9rec (v.a D.91rec).

(16)  Sealhulgas ELi kogutud maksud ja saamata jäänud maksude ja sotsiaalmaksete (D.995) korrigeerimine, kui see on asjakohane.

(17)

Formula

(18)  Sealhulgas rahalised hüvitised (D.621 ja D.624) ja mitterahalised hüvitised (D.631), mis on seotud töötushüvitistega.

(19)  D.29 + D.4 (v.a D.41) + D.5 + D.7 + P.52 + P.53 + K.2 + D.8.

(20)  ESA2010 alusel: D.62, D.632.

(21)  Aasta, mil ülemäärane eelarvepuudujääk on kavas korrigeerida ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohases nõukogu soovituses või ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 9 kohases ettekirjutust sisaldavas otsuses sätestatud tähtajaks.

(22)  Teatada tuleks üksnes piisavalt üksikasjalikest ja usaldusväärselt teada antud meetmetest.

(23)  Märkides, milline allsektor meetme võtab.

(24)  Üldiselt tuleks andmed esitada tekkepõhiselt, kuid kui see ei ole võimalik, tuleks selgelt märkida, et esitatud väärtus on esitatud kassapõhiselt. Mõju tuleb esitada täiendava mõjuna, mitte aga kogumõjuna, võrreldes eelmise aasta lähteprognoosiga. Lihtsate alaliste meetmete mõju tuleks nende kohaldamise aastal/aastatel kajastada +/– X, muul ajal 0 (üldmõju tulude või kulude tasemele ei tohi nullida). Kui meetme mõju aja jooksul muutub, tuleks tabelis kajastada ainult täiendavat mõju. Tulenevalt nende laadist tuleks ühekordsete meetmete mõju aastal, mil nad esimest korda eelarvet mõjutavad, kajastada +/– X, ja järgmisel aastal –/+ X, st üldmõju tuludele või kuludele peab olema kahel järjestikusel aastal kokku null.

(25)  Valige tabelis 3a esitatud meetmed, millel on eelarvele mõju aastal t.

(26)  Valida tuleb kahest alternatiivist üks: kvartaalne aruandlus (hinnangud võivad muutuda) vähemalt kuni jooksva kvartalini ja/või tegelik eelarvemõju summa aruande esitamise kuupäeva seisuga.

(27)  Märkida iga kvartali kohta, kas esitatud andmed vastavad tegelikele andmetele; aruandlus on kohustuslik kuni jooksva kvartalini (k.a).

(28)  Võttes aluseks komisjoni nõuet rakendada määruse (EL) nr 473/2013 artikli 10 lõikes 3 sätestatud aruandluskohustust, algab aruannete esitamine ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 6 kohase ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse algatamise aastast ning seda tehakse seni, kuni ülemäärane puudujääk on kavas korrigeerida ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohases nõukogu soovituses või ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 9 kohases ettekirjutust sisaldavas otsuses sätestatud tähtajaks.

(29)  Vastavalt määrusele (EÜ) nr 479/2009.

(30)  Erinevusi seoses intressikuludega, muude kuludega ja tuludega võiks eristada, kui need on olulised või juhul, kui võla suhe SKPsse ületab kontrollväärtust.

(31)  Likviidseid varasid (valuuta), valitsuse väärtpabereid, kolmandate riikidega seotud varasid, valitsuse kontrolli all olevaid ettevõtteid ning erinevusi noteeritud ja mittenoteeritud varade vahel võiks eristada, kui need on olulised või juhul, kui võla suhe SKPsse ületab kontrollväärtust.

(32)  Vahetuskursi muutustest ja järelturul tehtavatest tehingutest tulenevaid muutusi võiks eristada, kui need on olulised või juhul, kui võla suhe SKPsse ületab kontrollväärtust.

(33)  Väljendatud intressikulud jagatuna eelmise aasta võlatasemega.

(34)  Likviidsed varad on siin määratletud kui AF.1, AF.2, AF.3 (konsolideeritud valitsemissektori puhul, st valitsusüksuste finantspositsioon on tasaarveldatud), A.F511, AF.52 (ainult juhul, kui börsil noteeritud).

---

| 13.9.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 244/32 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 244/32

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 878/2013,

12. september 2013,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. september 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MK | 37,9 |
| XS | 31,3 |
| ZZ | 34,6 |
| 0707 00 05 | MK | 43,1 |
| TR | 95,4 |
| ZZ | 69,3 |
| 0709 93 10 | TR | 134,7 |
| ZZ | 134,7 |
| 0805 50 10 | AR | 125,2 |
| CL | 136,3 |
| IL | 142,1 |
| TR | 78,9 |
| UY | 100,2 |
| ZA | 119,6 |
| ZZ | 117,1 |
| 0806 10 10 | EG | 184,6 |
| TR | 148,4 |
| ZZ | 166,5 |
| 0808 10 80 | AR | 100,2 |
| BA | 68,8 |
| BR | 54,6 |
| CL | 123,8 |
| NZ | 144,9 |
| US | 130,2 |
| ZA | 109,7 |
| ZZ | 104,6 |
| 0808 30 90 | AR | 202,6 |
| CN | 82,3 |
| TR | 131,0 |
| ZA | 206,6 |
| ZZ | 155,6 |
| 0809 30 | TR | 129,4 |
| ZZ | 129,4 |
| 0809 40 05 | BA | 45,1 |
| MK | 54,9 |
| XS | 53,5 |
| ZZ | 51,2 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MK

37,9

XS

31,3

ZZ

34,6

0707 00 05

MK

43,1

TR

95,4

ZZ

69,3

0709 93 10

TR

134,7

ZZ

134,7

0805 50 10

AR

125,2

CL

136,3

IL

142,1

TR

78,9

UY

100,2

ZA

119,6

ZZ

117,1

0806 10 10

EG

184,6

TR

148,4

ZZ

166,5

0808 10 80

AR

100,2

BA

68,8

BR

54,6

CL

123,8

NZ

144,9

US

130,2

ZA

109,7

ZZ

104,6

0808 30 90

AR

202,6

CN

82,3

TR

131,0

ZA

206,6

ZZ

155,6

0809 30

TR

129,4

ZZ

129,4

0809 40 05

BA

45,1

MK

54,9

XS

53,5

ZZ

51,2

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 13.9.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 244/34 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 244/34

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

11. september 2013,

millega muudetakse rakendusotsust 2013/443/EL, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H7N7 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga Itaalias

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 5904 all)

(Ainult itaaliakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2013/453/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle, (2) eriti selle artikli 10 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Pärast seda, kui Itaalia 15. augustil 2013 teatas alatüüpi H7N7 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripi puhangust Emilia-Romagna piirkonna Ferrara provintsi Ostellato haldusüksuses paiknevas ettevõttes, võttis komisjon vastu rakendusotsuse 2013/439/EL, (3) milles sätestati, millised kaitse- ja järelevalvetsoonid tuleb puhangu piirkonna ümber kehtestada. |
| --- | --- |

(1)

Pärast seda, kui Itaalia 15. augustil 2013 teatas alatüüpi H7N7 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripi puhangust Emilia-Romagna piirkonna Ferrara provintsi Ostellato haldusüksuses paiknevas ettevõttes, võttis komisjon vastu rakendusotsuse 2013/439/EL, (3) milles sätestati, millised kaitse- ja järelevalvetsoonid tuleb puhangu piirkonna ümber kehtestada.

| (2) | Seoses teise haiguspuhanguga Emilia-Romagna piirkonna Bologna provintsi Mordano haldusüksuses võttis komisjon vastu rakendusotsuse 2013/443/EL, (4) millega kohandati kaitse-, ja järelevalvetsoonide piire ja kehtestati täiendavad piirangutsoonid. Need tsoonid määratleti kõnealuse otsuse lisa A, B ja C osas. Kuna on tekkinud uusi puhanguid, on vaja kohandada rakendusotsuse 2013/443/EL lisa A, B ja C osas määratletud piirangutsoone. |
| --- | --- |

(2)

Seoses teise haiguspuhanguga Emilia-Romagna piirkonna Bologna provintsi Mordano haldusüksuses võttis komisjon vastu rakendusotsuse 2013/443/EL, (4) millega kohandati kaitse-, ja järelevalvetsoonide piire ja kehtestati täiendavad piirangutsoonid. Need tsoonid määratleti kõnealuse otsuse lisa A, B ja C osas. Kuna on tekkinud uusi puhanguid, on vaja kohandada rakendusotsuse 2013/443/EL lisa A, B ja C osas määratletud piirangutsoone.

| (3) | Rakendusotsuse 2013/443/EL lisa tuleks seega vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Rakendusotsuse 2013/443/EL lisa tuleks seega vastavalt muuta.

| (4) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse 2013/443/EL lisa asendatakse käesoleva otsuse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Itaalia Vabariigile.

Brüssel, 11. september 2013

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Tonio BORG

---

(1)  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13.

1

(2)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

2

(3)  Komisjoni 19. augusti 2013. aasta rakendusotsus 2013/439/EL, milles käsitletakse teatavaid ajutisi kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H7N7 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga Itaalias (ELT L 223, 21.8.2013, lk 10).

3

(4)  Komisjoni 27. augusti 2013. aasta rakendusotsus 2013/443/EL, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H7N7 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga Itaalias, sealhulgas täiendavate piirangutsoonide kehtestamine, ning millega tunnistatakse kehtetuks rakendusotsus 2013/439/EL (ELT L 230, 29.8.2013, lk 20).

4

---

LISA

„LISA

A   OSA

Artiklis 1 osutatud kaitsetsoonid

| ISO riigi kood | Liikmesriik | Postiindeks | Nimi | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 29 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| IT | Itaalia | | Piirkond, kuhu kuuluvad järgmised haldusüksused: | |
| | | 44020 | Ostellato | 17.9.2013 |
| | | 44015 | Portomaggiore | |
| | | 40027 | Mordano | 29.9.2013 |
| | | 48010 | Bagnara di Romagna | |
| | | 40026 | Imola haldusüksuse territooriumi osa, mis paikneb riigi maanteest nr 610 ida pool ja riigi maanteest nr 9 „Via Emilia” põhja pool. | |
| | | 48027 | Solarolo haldusüksuse territooriumi osa, mis paikneb kiirtee A14 Ravennasse suunduvast mahasõidust põhja pool. | |
| | | 44012 | Bondeno haldusüksuse territooriumi osa, mis paikneb riigimaanteest nr 496 lõuna pool ja Panaro jõest lääne pool. | 26.9.2013 |
| | | 41034 | Finale Emilia haldusüksuse territooriumi osa, mis paikneb riigimaanteest nr 468 põhja pool, kohalikust maanteest nr 9 ida pool ja Panaro jõest lääne pool. | |

ISO riigi kood

Liikmesriik

Postiindeks

Nimi

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 29

IT

Itaalia

Piirkond, kuhu kuuluvad järgmised haldusüksused:

44020

Ostellato

17.9.2013

44015

Portomaggiore

40027

Mordano

29.9.2013

48010

Bagnara di Romagna

40026

Imola haldusüksuse territooriumi osa, mis paikneb riigi maanteest nr 610 ida pool ja riigi maanteest nr 9 „Via Emilia” põhja pool.

48027

Solarolo haldusüksuse territooriumi osa, mis paikneb kiirtee A14 Ravennasse suunduvast mahasõidust põhja pool.

44012

Bondeno haldusüksuse territooriumi osa, mis paikneb riigimaanteest nr 496 lõuna pool ja Panaro jõest lääne pool.

26.9.2013

41034

Finale Emilia haldusüksuse territooriumi osa, mis paikneb riigimaanteest nr 468 põhja pool, kohalikust maanteest nr 9 ida pool ja Panaro jõest lääne pool.

B   OSA

Artiklis 1 osutatud järelevalvetsoonid

| ISO riigi kood | Liikmesriik | Postiindeks | Nimi | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| IT | Itaalia | | Piirkond, kuhu kuuluvad järgmised haldusüksused: | |
| | | 44011 | Argenta | 26.9.2013 |
| | | 44022 | Comacchio | |
| | | 44020 | Masi Torello | |
| | | 44027 | Migliarino | |
| | | 44020 | Migliaro | |
| | | 44020 | Ostellato | |
| | | 44015 | Portomaggiore | |
| | | 44039 | Tresigallo | |
| | | 44123 | Ferrara haldusüksuse territooriumi osa, mis paikneb riigi maanteest nr 15 „Via Pomposa” ja kohalikust maanteest „Via Ponte Assa” ida pool. | |
| | | 48010 | Bagnara di Romagna | 8.10.2013 |
| | | 48014 | Castelbolognese | |
| | | 40023 | Castelguelfo | |
| | | 48017 | Conselice | |
| | | 48010 | Cotignola | |
| | | 48018 | Faenza | |
| | | 40026 | Imola | |
| | | 48022 | Lugo | |
| | | 48024 | Massalombarda | |
| | | 40059 | Medicina | |
| | | 40027 | Mordano | |
| | | 48020 | Sant’Agata sul Santerno | |
| | | 48027 | Solarolo | |
| | | 44012 | Bondeno | 5.10.2013 |
| | | 41034 | Finale Emilia | |
| | | 44043 | Mirabello | |
| | | 44047 | Sant’Agostino | |
| | | 44042 | Cento | |
| | | 40014 | Crevalcore haldusüksuse territooriumi osa, mis paikneb riigimaanteest „Via Provanone” põhja pool ja kohalikust maanteest nr 9 „Via Provane” ida pool. | |
| | | 41037 | Mirandola haldusüksuse territooriumi osa, mis paikneb Modena–Verona raudteest ida pool. | |
| | | 41038 | San Felice sul Panaro haldusüksuse territooriumi osa, mis paikneb Modena–Verona raudteest ida pool. | |
| | | 46028 | Sermide haldusüksuse territooriumi osa, mis paikneb kohalikust maanteest nr 35 „Via Pole” lõuna pool ja kohalikust maanteest nr 37 lääne pool. | |
| | | 46022 | Felonica haldusüksuse territooriumi osa, mis paikneb kohalikust maanteest nr 35 „Via Pole” lõuna pool. | |

ISO riigi kood

Liikmesriik

Postiindeks

Nimi

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31

IT

Itaalia

Piirkond, kuhu kuuluvad järgmised haldusüksused:

44011

Argenta

26.9.2013

44022

Comacchio

44020

Masi Torello

44027

Migliarino

44020

Migliaro

44020

Ostellato

44015

Portomaggiore

44039

Tresigallo

44123

Ferrara haldusüksuse territooriumi osa, mis paikneb riigi maanteest nr 15 „Via Pomposa” ja kohalikust maanteest „Via Ponte Assa” ida pool.

48010

Bagnara di Romagna

8.10.2013

48014

Castelbolognese

40023

Castelguelfo

48017

Conselice

48010

Cotignola

48018

Faenza

40026

Imola

48022

Lugo

48024

Massalombarda

40059

Medicina

40027

Mordano

48020

Sant’Agata sul Santerno

48027

Solarolo

44012

Bondeno

5.10.2013

41034

Finale Emilia

44043

Mirabello

44047

Sant’Agostino

44042

Cento

40014

Crevalcore haldusüksuse territooriumi osa, mis paikneb riigimaanteest „Via Provanone” põhja pool ja kohalikust maanteest nr 9 „Via Provane” ida pool.

41037

Mirandola haldusüksuse territooriumi osa, mis paikneb Modena–Verona raudteest ida pool.

41038

San Felice sul Panaro haldusüksuse territooriumi osa, mis paikneb Modena–Verona raudteest ida pool.

46028

Sermide haldusüksuse territooriumi osa, mis paikneb kohalikust maanteest nr 35 „Via Pole” lõuna pool ja kohalikust maanteest nr 37 lääne pool.

46022

Felonica haldusüksuse territooriumi osa, mis paikneb kohalikust maanteest nr 35 „Via Pole” lõuna pool.

C   OSA

Artiklis 1 viidatud täiendav piirangutsoon

| ISO riigi kood | Liikmesriik | Postiindeks | Nimi | Meetmete kohaldamise lõppkuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| IT | Itaalia | | Piirkond, kuhu kuuluvad järgmised haldusüksused: | |
| | | 48011 | Alfonsine | 24.9.2013 |
| | | 29002 | Ariano nel Polesine | |
| | | 39002 | Bagnacavallo | |
| | | 38002 | Berra | |
| | | 40003 | Bertinoro | |
| | | 39004 | Brisighella | |
| | | 39005 | Casola Valsenio | |
| | | 40005 | Castrocaro Terme e Terra del Sole | |
| | | 39007 | Cervia | |
| | | 40007 | Cesena | |
| | | 40008 | Cesenatico | |
| | | 38005 | Codigoro | |
| | | 29017 | Corbola | |
| | | 40011 | Dovadola | |
| | | 40013 | Forlimpopoli | |
| | | 40012 | Forlì | |
| | | 39011 | Fusignano | |
| | | 40015 | Gambettola | |
| | | 40016 | Gatteo | |
| | | 38025 | Goro | |
| | | 38010 | Jolanda di Savoia | |
| | | 38011 | Lagosanto | |
| | | 40018 | Longiano | |
| | | 38013 | Massa Fiscaglia | |
| | | 40019 | Meldola | |
| | | 38014 | Mesola | |
| | | 40022 | Modigliana | |
| | | 29034 | Papozze | |
| | | 29039 | Porto Tolle | |
| | | 29052 | Porto Viro | |
| | | 40032 | Predappio | |
| | | 39014 | Ravenna | |
| | | 39015 | Riolo Terme | |
| | | 39016 | Russi | |
| | | 40041 | San Mauro Pascoli | |
| | | 40045 | Savignano sul Rubicone | |
| | | 29046 | Taglio di Po” | |

ISO riigi kood

Liikmesriik

Postiindeks

Nimi

Meetmete kohaldamise lõppkuupäev

IT

Itaalia

Piirkond, kuhu kuuluvad järgmised haldusüksused:

48011

Alfonsine

24.9.2013

29002

Ariano nel Polesine

39002

Bagnacavallo

38002

Berra

40003

Bertinoro

39004

Brisighella

39005

Casola Valsenio

40005

Castrocaro Terme e Terra del Sole

39007

Cervia

40007

Cesena

40008

Cesenatico

38005

Codigoro

29017

Corbola

40011

Dovadola

40013

Forlimpopoli

40012

Forlì

39011

Fusignano

40015

Gambettola

40016

Gatteo

38025

Goro

38010

Jolanda di Savoia

38011

Lagosanto

40018

Longiano

38013

Massa Fiscaglia

40019

Meldola

38014

Mesola

40022

Modigliana

29034

Papozze

29039

Porto Tolle

29052

Porto Viro

40032

Predappio

39014

Ravenna

39015

Riolo Terme

39016

Russi

40041

San Mauro Pascoli

40045

Savignano sul Rubicone

29046

Taglio di Po”

---

13.9.2013

| 13.9.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 244/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 244/s3

---

TEADE LUGEJATELE

Nõukogu 7. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 216/2013 Euroopa Liidu Teataja elektroonilise avaldamise kohta

Nõukogu 7. märtsi 2013. aasta määruse (EL) nr 216/2013 (Euroopa Liidu Teataja elektroonilise avaldamise kohta) (ELT L 69, 13.3.2013, lk 1) kohaselt käsitatakse alates 1. juulist 2013 autentse ja õiguslikult siduvana ainult Euroopa Liidu Teataja elektroonilist väljaannet.

Kui Euroopa Liidu Teataja elektroonilist väljaannet ei ole võimalik erandlike ja ettenägematute asjaolude tõttu avaldada, on vastavalt määruse (EL) nr 216/2013 artiklis 3 sätestatud tingimustele autentne ja õiguslikult siduv Euroopa Liidu Teataja trükiversioon.

---

| 13.9.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 244/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 244/s3

---

TEADE LUGEJALE – AKTIDELE VIITAMISE VIIS

1. juulist 2013 muutus aktidele viitamise viis.

Üleminekuperioodil kehtivad mõlemad viitamise viisid.

---