# Europos Sąjungos L 276/2013

| | ISSN 1977-0723
  doi:10.3000/19770723.L_2013.276.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 276 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 56 tomas2013m. spalio 17d. |

ISSN 1977-0723

doi:10.3000/19770723.L_2013.276.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 276

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

56 tomas2013m. spalio 17d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2013 m. spalio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 994/2013, kuriuo iš dalies keičiamos reglamentų (EB) Nr. 952/2006, (EB) Nr. 967/2006, (EB) Nr. 555/2008 ir (EB) Nr. 1249/2008 nuostatos dėl įpareigojimų teikti pranešimus bendrai organizuojant žemės ūkio rinkas | 1 |
| | | 2013 m. spalio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 995/2013, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 3 |
| | | SPRENDIMAI |
| | | 2013/506/ES |
| | * | 2013 m. spalio 1 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas dėl 2013 m. Europos Sąjungos finansinio įnašo į 9 valstybių narių (Belgijos, Estijos, Airijos, Graikijos, Prancūzijos, Kipro, Nyderlandų, Lenkijos ir Portugalijos) žuvininkystės sektoriaus duomenų rinkimo, tvarkymo ir naudojimo nacionalines programas
  (pranešta dokumentu Nr. C(2013) 6255) | 5 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2013 m. spalio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 994/2013, kuriuo iš dalies keičiamos reglamentų (EB) Nr. 952/2006, (EB) Nr. 967/2006, (EB) Nr. 555/2008 ir (EB) Nr. 1249/2008 nuostatos dėl įpareigojimų teikti pranešimus bendrai organizuojant žemės ūkio rinkas

1

2013 m. spalio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 995/2013, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

3

SPRENDIMAI

2013/506/ES

*

2013 m. spalio 1 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas dėl 2013 m. Europos Sąjungos finansinio įnašo į 9 valstybių narių (Belgijos, Estijos, Airijos, Graikijos, Prancūzijos, Kipro, Nyderlandų, Lenkijos ir Portugalijos) žuvininkystės sektoriaus duomenų rinkimo, tvarkymo ir naudojimo nacionalines programas
  (pranešta dokumentu Nr. C(2013) 6255)

(pranešta dokumentu Nr. C(2013) 6255)

5

| | | III   Kiti aktai |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ |
| | * | 2012 m. gruodžio 19 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 519/12/COL, užbaigti oficialią galimos pagalbos įmonėms AS Oslo Sporveier ir AS Sporveisbussene tyrimo procedūrą (Norvegija) | 8 |

III   Kiti aktai

EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ

*

2012 m. gruodžio 19 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 519/12/COL, užbaigti oficialią galimos pagalbos įmonėms AS Oslo Sporveier ir AS Sporveisbussene tyrimo procedūrą (Norvegija)

8

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 17.10.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 276/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 276/1

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 994/2013

2013 m. spalio 16 d.

kuriuo iš dalies keičiamos reglamentų (EB) Nr. 952/2006, (EB) Nr. 967/2006, (EB) Nr. 555/2008 ir (EB) Nr. 1249/2008 nuostatos dėl įpareigojimų teikti pranešimus bendrai organizuojant žemės ūkio rinkas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas) (1), ypač į jo 192 straipsnio 2 dalį kartu su 4 straipsniu,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamentu (EB) Nr. 792/2009 (2) nustatytos bendrosios taisyklės, pagal kurias valstybės narės Komisijai teikia informaciją ir dokumentus. Tos taisyklės visų pirma susijusios su valstybių narių įpareigojimu naudoti Komisijos nustatytas informacines sistemas ir valdžios institucijoms arba asmenims, kurie įgalioti siųsti pranešimus, suteikiamų prieigos teisių patvirtinimu. Be to, Reglamente (EB) Nr. 792/2009 nustatyti bendrieji informacinėms sistemoms taikomi principai, kuriais užtikrinamas dokumentų autentiškumas, vientisumas bei tinkamumas naudoti ilgą laiką, ir numatyta asmens duomenų apsauga. Įpareigojimas naudoti tas informacines sistemas turi būti numatytas kiekviename reglamente, kuriuo nustatomas įpareigojimas teikti pranešimus; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamentu (EB) Nr. 792/2009 (2) nustatytos bendrosios taisyklės, pagal kurias valstybės narės Komisijai teikia informaciją ir dokumentus. Tos taisyklės visų pirma susijusios su valstybių narių įpareigojimu naudoti Komisijos nustatytas informacines sistemas ir valdžios institucijoms arba asmenims, kurie įgalioti siųsti pranešimus, suteikiamų prieigos teisių patvirtinimu. Be to, Reglamente (EB) Nr. 792/2009 nustatyti bendrieji informacinėms sistemoms taikomi principai, kuriais užtikrinamas dokumentų autentiškumas, vientisumas bei tinkamumas naudoti ilgą laiką, ir numatyta asmens duomenų apsauga. Įpareigojimas naudoti tas informacines sistemas turi būti numatytas kiekviename reglamente, kuriuo nustatomas įpareigojimas teikti pranešimus;

| (2) | Komisija sukūrė elektroninio dokumentų tvarkymo ir procedūrų valdymo informacinę sistemą, naudojamą jos vidaus darbo procedūroms ir ryšiams su valdžios institucijomis, dalyvaujančiomis įgyvendinant bendrą žemės ūkio politiką; |
| --- | --- |

(2)

Komisija sukūrė elektroninio dokumentų tvarkymo ir procedūrų valdymo informacinę sistemą, naudojamą jos vidaus darbo procedūroms ir ryšiams su valdžios institucijomis, dalyvaujančiomis įgyvendinant bendrą žemės ūkio politiką;

| (3) | ši sistema gali būti naudojama vykdant tam tikrus pranešimų teikimo įpareigojimus, visų pirma numatytuosius Komisijos reglamentuose (EB) Nr. 952/2006 (3), (EB) 967/2006 (4), (EB) 555/2008 (5) ir (EB) 1249/2008 (6); |
| --- | --- |

(3)

ši sistema gali būti naudojama vykdant tam tikrus pranešimų teikimo įpareigojimus, visų pirma numatytuosius Komisijos reglamentuose (EB) Nr. 952/2006 (3), (EB) 967/2006 (4), (EB) 555/2008 (5) ir (EB) 1249/2008 (6);

| (4) | siekiant veiksmingo administravimo ir atsižvelgiant į patirtį, kai kuriuos pranešimus reikėtų supaprastinti, patikslinti arba panaikinti; |
| --- | --- |

(4)

siekiant veiksmingo administravimo ir atsižvelgiant į patirtį, kai kuriuos pranešimus reikėtų supaprastinti, patikslinti arba panaikinti;

| (5) | Reglamento (EB) Nr. 555/2008 100 straipsnio 2 dalyje numatyta galimybė pateikti supaprastintą pranešimą apie nulines vertes. Kadangi informacinėje sistemoje veikia supaprastinta tokių pranešimų siuntimo procedūra, minėtame straipsnyje nustatyta pranešimų procedūra nebereikalinga; |
| --- | --- |

(5)

Reglamento (EB) Nr. 555/2008 100 straipsnio 2 dalyje numatyta galimybė pateikti supaprastintą pranešimą apie nulines vertes. Kadangi informacinėje sistemoje veikia supaprastinta tokių pranešimų siuntimo procedūra, minėtame straipsnyje nustatyta pranešimų procedūra nebereikalinga;

| (6) | Reglamente Nr. 1249/2008 reikėtų nustatyti papildomą pranešimą apie galvijų skerdimą, kad būtų galima apskaičiuoti šio reglamento 18 straipsnyje nurodytą svorinį koeficientą; |
| --- | --- |

(6)

Reglamente Nr. 1249/2008 reikėtų nustatyti papildomą pranešimą apie galvijų skerdimą, kad būtų galima apskaičiuoti šio reglamento 18 straipsnyje nurodytą svorinį koeficientą;

| (7) | todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti reglamentus (EB) Nr. 952/2006, (EB) 967/2006, (EB) 555/2008 ir (EB) 1249/2008; |
| --- | --- |

(7)

todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti reglamentus (EB) Nr. 952/2006, (EB) 967/2006, (EB) 555/2008 ir (EB) 1249/2008;

| (8) | šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(8)

šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 952/2006 58 straipsnis pakeičiamas taip:

„58 straipsnis

Pranešimai

5 straipsnio 3 dalyje ir 12, 21 bei 22 straipsniuose nurodyti pranešimai teikiami remiantis Komisijos reglamentu (EB) Nr. 792/2009 (7).

2 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 967/2006 21 straipsnis papildomas 5 dalimi:

„5.   4 straipsnio 3 dalyje, 10 ir 17 straipsniuose, taip pat šiame straipsnyje nurodyti pranešimai teikiami remiantis Komisijos reglamentu (EB) Nr. 792/2009 (8).

3 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 555/2008 100 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

| 1) | Netaikoma teksto redakcijai lietuvių kalba. |
| --- | --- |

1)

Netaikoma teksto redakcijai lietuvių kalba.

| 2) | 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Šiame reglamente nurodyti pranešimai Komisijai teikiami remiantis Komisijos reglamentu (EB) Nr. 792/2009 (9). |
| --- | --- |

2)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Šiame reglamente nurodyti pranešimai Komisijai teikiami remiantis Komisijos reglamentu (EB) Nr. 792/2009 (9).

9

| 3) | 2 dalis išbraukiama. |
| --- | --- |

3)

2 dalis išbraukiama.

4 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 1249/2008 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 19 straipsnis papildomas d punktu:






  „d) | bendrą per praėjusius kalendorinius metus paskerstų suaugusių galvijų skaičių pagal kiekvieną kategoriją, raumeningumo ir riebalinio sluoksnio klases.“ |
| --- | --- | --- |

1)

19 straipsnis papildomas d punktu:

„d)

bendrą per praėjusius kalendorinius metus paskerstų suaugusių galvijų skaičių pagal kiekvieną kategoriją, raumeningumo ir riebalinio sluoksnio klases.“

| 2) | Įterpiamas 39a straipsnis:
  „39a straipsnis
  Pranešimai
  Šiame reglamente nurodyti pranešimai Komisijai, išskyrus nurodytuosius 36 straipsnyje, teikiami remiantis Komisijos reglamentu (EB) Nr. 792/2009 (10). |
| --- | --- |

2)

Įterpiamas 39a straipsnis:

„39a straipsnis

Pranešimai

Šiame reglamente nurodyti pranešimai Komisijai, išskyrus nurodytuosius 36 straipsnyje, teikiami remiantis Komisijos reglamentu (EB) Nr. 792/2009 (10).

10

5 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Jis taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. spalio 16 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  2009 m. rugpjūčio 31 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 792/2009, kuriuo nustatomos išsamios valstybių narių bendrojo rinkų organizavimo įgyvendinimo, tiesioginių išmokų tvarkos, žemės ūkio produktų gamybos ir pardavimo skatinimo, atokiausiems regionams ir mažosioms Egėjo jūros saloms taikomos tvarkos informacijos ir dokumentų teikimo Komisijai taisyklės (OL L 228, 2009 9 1, p. 3).

2

(3)  2006 m. birželio 29 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 952/2006 dėl Tarybos reglamento (EB) Nr. 318/2006 taikymo taisyklių, susijusių su cukraus vidaus rinkos valdymu ir kvotų sistema (OL L 178, 2006 7 1, p. 39).

3

(4)  2006 m. birželio 29 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 967/2006, nustatantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 318/2006 išsamias nekvotinės gamybos cukraus sektoriuje įgyvendinimo taisykles (OL L 176, 2006 6 30, p. 22).

4

(5)  2008 m. birželio 27 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 555/2008, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 479/2008 dėl bendro vyno rinkos organizavimo įgyvendinimo taisyklės, taikomos vyno sektoriaus paramos programoms, prekybai su trečiosiomis šalimis, gamybos potencialui ir kontrolei (OL L 170, 2008 6 30, p. 1).

5

(6)  2008 m. gruodžio 10 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1249/2008, kuriuo nustatomos išsamios Bendrijos galvijų, kiaulių ir avių skerdenų klasifikavimo skalių taikymo ir pranešimo apie tų skerdenų kainas taisyklės (OL L 337, 2008 12 16, p. 3).

6

(7)  OL L 228, 2009 9 1, p. 3.“

7

(8)  OL L 228, 2009 9 1, p. 3.“

8

(9)  OL L 228, 2009 9 1, p. 3.“

9

(10)  OL L 228, 2009 9 1, p. 3.“

10

---

| 17.10.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 276/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 276/3

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 995/2013

2013 m. spalio 16 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje; |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

| (2) | remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(2)

remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. spalio 16 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

Jerzy PLEWA

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | MA | 53,1 |
| MK | 66,6 |
| ZZ | 59,9 |
| 0707 00 05 | MK | 62,5 |
| TR | 121,6 |
| ZZ | 92,1 |
| 0709 93 10 | TR | 116,3 |
| ZZ | 116,3 |
| 0805 50 10 | AR | 95,1 |
| CL | 118,8 |
| IL | 100,2 |
| TR | 85,3 |
| ZA | 111,0 |
| ZZ | 102,1 |
| 0806 10 10 | BR | 235,6 |
| TR | 143,3 |
| ZZ | 189,5 |
| 0808 10 80 | CL | 94,7 |
| NZ | 120,9 |
| US | 158,5 |
| ZA | 138,5 |
| ZZ | 128,2 |
| 0808 30 90 | TR | 123,6 |
| US | 162,0 |
| ZZ | 142,8 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

MA

53,1

MK

66,6

ZZ

59,9

0707 00 05

MK

62,5

TR

121,6

ZZ

92,1

0709 93 10

TR

116,3

ZZ

116,3

0805 50 10

AR

95,1

CL

118,8

IL

100,2

TR

85,3

ZA

111,0

ZZ

102,1

0806 10 10

BR

235,6

TR

143,3

ZZ

189,5

0808 10 80

CL

94,7

NZ

120,9

US

158,5

ZA

138,5

ZZ

128,2

0808 30 90

TR

123,6

US

162,0

ZZ

142,8

---

(1)  Šalių nomenklatūra nustatyta Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

SPRENDIMAI

| 17.10.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 276/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 276/5

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS

2013 m. spalio 1 d.

dėl 2013 m. Europos Sąjungos finansinio įnašo į 9 valstybių narių (Belgijos, Estijos, Airijos, Graikijos, Prancūzijos, Kipro, Nyderlandų, Lenkijos ir Portugalijos) žuvininkystės sektoriaus duomenų rinkimo, tvarkymo ir naudojimo nacionalines programas

(pranešta dokumentu Nr. C(2013) 6255)

(Tekstas autentiškas tik prancūzų, estų, anglų, graikų, olandų, lenkų ir portugalų kalbomis)

(2013/506/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2006 m. gegužės 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 861/2006, nustatantį Bendrijos finansines priemones, skirtas bendrai žuvininkystės politikai ir jūrų teisei įgyvendinti (1), ypač į jo 24 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamente (EB) Nr. 861/2006 nustatytos sąlygos, pagal kurias valstybės narės gali gauti Europos Sąjungos įnašą nacionalinių duomenų rinkimo ir tvarkymo programų išlaidoms kompensuoti; |
| --- | --- |

(1)

Reglamente (EB) Nr. 861/2006 nustatytos sąlygos, pagal kurias valstybės narės gali gauti Europos Sąjungos įnašą nacionalinių duomenų rinkimo ir tvarkymo programų išlaidoms kompensuoti;

| (2) | tos programos turi būti parengtos remiantis 2008 m. vasario 25 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 199/2008 dėl Bendrijos sistemos, skirtos duomenų rinkimui, tvarkymui ir naudojimui žuvininkystės sektoriuje bei paramai mokslinėms rekomendacijoms dėl bendros žuvininkystės politikos, sukūrimo (2) ir Komisijos reglamentu (EB) Nr. 665/2008 (3); |
| --- | --- |

(2)

tos programos turi būti parengtos remiantis 2008 m. vasario 25 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 199/2008 dėl Bendrijos sistemos, skirtos duomenų rinkimui, tvarkymui ir naudojimui žuvininkystės sektoriuje bei paramai mokslinėms rekomendacijoms dėl bendros žuvininkystės politikos, sukūrimo (2) ir Komisijos reglamentu (EB) Nr. 665/2008 (3);

| (3) | Bulgarija, Danija, Vokietija, Italija, Latvija, Lietuva, Malta, Rumunija, Slovėnija, Suomija ir Švedija nepadarė su 2013 metais susijusių pakeitimų 2011–2013 m. nacionalinėse programose. Komisija nustatys šioms nacionalinėms programoms 2013 m. skirtiną įnašą Komisijos įgyvendinimo sprendimu, kuris dabar priimamas; |
| --- | --- |

(3)

Bulgarija, Danija, Vokietija, Italija, Latvija, Lietuva, Malta, Rumunija, Slovėnija, Suomija ir Švedija nepadarė su 2013 metais susijusių pakeitimų 2011–2013 m. nacionalinėse programose. Komisija nustatys šioms nacionalinėms programoms 2013 m. skirtiną įnašą Komisijos įgyvendinimo sprendimu, kuris dabar priimamas;

| (4) | Belgija, Estija, Airija, Graikija, Prancūzija, Kipras, Nyderlandai, Lenkija ir Portugalija pateikė 2011–2013 m. žuvininkystės sektoriaus duomenų rinkimo, tvarkymo ir naudojimo nacionalines programas, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 199/2008 4 straipsnio 4 ir 5 dalyse. Tos programos buvo patvirtintos 2011 m. vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 199/2008 6 straipsnio 3 dalimi; |
| --- | --- |

(4)

Belgija, Estija, Airija, Graikija, Prancūzija, Kipras, Nyderlandai, Lenkija ir Portugalija pateikė 2011–2013 m. žuvininkystės sektoriaus duomenų rinkimo, tvarkymo ir naudojimo nacionalines programas, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 199/2008 4 straipsnio 4 ir 5 dalyse. Tos programos buvo patvirtintos 2011 m. vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 199/2008 6 straipsnio 3 dalimi;

| (5) | pagal Reglamento (EB) Nr. 199/2008 5 straipsnio 2 dalį Airija pateikė su 2013 m. susijusius savo nacionalinės programos pakeitimus. Šiuos pakeitimus Komisija priėmė 2013 m. pagal Reglamento (EB) Nr. 199/2008 6 straipsnio 3 dalį; |
| --- | --- |

(5)

pagal Reglamento (EB) Nr. 199/2008 5 straipsnio 2 dalį Airija pateikė su 2013 m. susijusius savo nacionalinės programos pakeitimus. Šiuos pakeitimus Komisija priėmė 2013 m. pagal Reglamento (EB) Nr. 199/2008 6 straipsnio 3 dalį;

| (6) | tos valstybės narės pagal 2008 m. lapkričio 3 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1078/2008, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 861/2006 įgyvendinimo taisyklės dėl valstybių narių išlaidų, patirtų renkant ir tvarkant pagrindinius žuvininkystės duomenis (4), 2 straipsnio 2 dalį taip pat pateikė 2013 m. metines biudžeto prognozes. Kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1078/2008 4 straipsnyje, Komisija įvertino valstybių narių metines biudžeto prognozes, atsižvelgdama į patvirtintas nacionalines programas; |
| --- | --- |

(6)

tos valstybės narės pagal 2008 m. lapkričio 3 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1078/2008, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 861/2006 įgyvendinimo taisyklės dėl valstybių narių išlaidų, patirtų renkant ir tvarkant pagrindinius žuvininkystės duomenis (4), 2 straipsnio 2 dalį taip pat pateikė 2013 m. metines biudžeto prognozes. Kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1078/2008 4 straipsnyje, Komisija įvertino valstybių narių metines biudžeto prognozes, atsižvelgdama į patvirtintas nacionalines programas;

| (7) | Reglamento (EB) Nr. 1078/2008 5 straipsnyje nustatyta, kad Komisija turi patvirtinti metinę biudžeto prognozę ir priimti sprendimą dėl metinio Sąjungos finansinio įnašo į kiekvieną nacionalinę programą Reglamento (EB) Nr. 861/2006 24 straipsnyje nustatyta tvarka ir remdamasi metinių biudžeto prognozių vertinimo rezultatais, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1078/2008 4 straipsnyje; |
| --- | --- |

(7)

Reglamento (EB) Nr. 1078/2008 5 straipsnyje nustatyta, kad Komisija turi patvirtinti metinę biudžeto prognozę ir priimti sprendimą dėl metinio Sąjungos finansinio įnašo į kiekvieną nacionalinę programą Reglamento (EB) Nr. 861/2006 24 straipsnyje nustatyta tvarka ir remdamasi metinių biudžeto prognozių vertinimo rezultatais, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1078/2008 4 straipsnyje;

| (8) | Reglamento (EB) Nr. 861/2006 24 straipsnio 3 dalies b punkte numatyta, kad Komisijos sprendimu turi būti nustatyta finansinio įnašo norma. To reglamento 16 straipsnyje nustatoma, kad Sąjungos finansinės priemonės pagrindinių duomenų rinkimo srityje neturi viršyti 50 % valstybių narių išlaidų, patirtų vykdant žuvininkystės sektoriaus duomenų rinkimo, tvarkymo ir naudojimo programą; |
| --- | --- |

(8)

Reglamento (EB) Nr. 861/2006 24 straipsnio 3 dalies b punkte numatyta, kad Komisijos sprendimu turi būti nustatyta finansinio įnašo norma. To reglamento 16 straipsnyje nustatoma, kad Sąjungos finansinės priemonės pagrindinių duomenų rinkimo srityje neturi viršyti 50 % valstybių narių išlaidų, patirtų vykdant žuvininkystės sektoriaus duomenų rinkimo, tvarkymo ir naudojimo programą;

| (9) | šis sprendimas yra finansavimo sprendimas, kaip apibrėžta 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių (5) 84 straipsnio 2 dalyje; |
| --- | --- |

(9)

šis sprendimas yra finansavimo sprendimas, kaip apibrėžta 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių (5) 84 straipsnio 2 dalyje;

| (10) | šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Žuvininkystės ir akvakultūros vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(10)

šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Žuvininkystės ir akvakultūros vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Didžiausios bendros Sąjungos finansinio įnašo sumos, skirtinos kiekvienai valstybei narei 2013 m. už žuvininkystės sektoriaus duomenų rinkimą, tvarkymą ir naudojimą, ir Sąjungos finansinio įnašo norma yra nustatytos priede.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Belgijos Karalystei, Estijos Respublikai, Airijai, Graikijos Respublikai, Prancūzijos Respublikai, Kipro Respublikai, Nyderlandų Karalystei, Lenkijos Respublikai ir Portugalijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2013 m. spalio 1 d.

Komisijos vardu

Maria DAMANAKI

Komisijos narė

---

(1)  OL L 160, 2006 6 14, p. 1.

1

(2)  OL L 60, 2008 3 5, p. 1.

2

(3)  OL L 186, 2008 7 15, p. 3.

3

(4)  OL L 295, 2008 11 4, p. 24.

4

(5)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

5

---

PRIEDAS

2011–2013 M. NACIONALINĖS PROGRAMOS

TINKAMOS FINANSUOTI IŠLAIDOS IR DIDŽIAUSIAS SĄJUNGOS ĮNAŠAS 2013 M.

| (EUR) |
| --- |
| Valstybė narė | Tinkamos finansuoti išlaidos | Didžiausias Sąjungos įnašas
  (50 % norma) |
| Belgija | 1 908 116,52 | 954 058,26 |
| Estija | 419 817,33 | 209 908,67 |
| Airija | 6 789 727,28 | 3 394 863,64 |
| Graikija | 3 746 777,00 | 1 873 388,50 |
| Prancūzija | 13 156 764,55 | 6 578 382,28 |
| Kipras | 210 953,08 | 105 476,54 |
| Nyderlandai | 5 068 872,00 | 2 534 436,00 |
| Lenkija | 835 480,23 | 417 740,11 |
| Portugalija | 2 847 270,00 | 1 423 635,00 |
| Iš viso | 34 983 777,99 | 17 491 888,99 |

(EUR)

Valstybė narė

Tinkamos finansuoti išlaidos

Didžiausias Sąjungos įnašas

(50 % norma)

Belgija

1 908 116,52

954 058,26

Estija

419 817,33

209 908,67

Airija

6 789 727,28

3 394 863,64

Graikija

3 746 777,00

1 873 388,50

Prancūzija

13 156 764,55

6 578 382,28

Kipras

210 953,08

105 476,54

Nyderlandai

5 068 872,00

2 534 436,00

Lenkija

835 480,23

417 740,11

Portugalija

2 847 270,00

1 423 635,00

Iš viso

34 983 777,99

17 491 888,99

---

III Kiti aktai

EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ

| 17.10.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 276/8 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 276/8

---

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS SPRENDIMAS

Nr. 519/12/COL

2012 m. gruodžio 19 d.

užbaigti oficialią galimos pagalbos įmonėms „AS Oslo Sporveier“ ir „AS Sporveisbussene“ tyrimo procedūrą (Norvegija)

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJA (TOLIAU – INSTITUCIJA),

ATSIŽVELGDAMA į Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – EEE susitarimas), ypač į jo 49 ir 61–63 straipsnius ir 26 protokolą,

ATSIŽVELGDAMA į ELPA valstybių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo (toliau – Susitarimas dėl Priežiūros institucijos ir Teismo), ypač į jo 24 straipsnį,

ATSIŽVELGDAMA į Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 3 protokolą (toliau – 3 protokolas), ypač į jo I dalies 1 straipsnio 2 dalį ir II dalies 7 straipsnio 2 dalį,

PAPRAŠIUSI suinteresuotųjų šalių pateikti pastabas pagal minėtas nuostatas (1),

kadangi:

I.   FAKTAI

1.   PROCEDŪRA

1.1   Administracinė procedūra, pagal kurią priimtas institucijos sprendimas Nr. 254/10/COL

| (1) | 2006 m. rugpjūčio 11 d.„Konkurrenten.no AS“ (toliau – skundo pateikėja) raštu Institucijai pateikė skundą dėl neva Norvegijos valdžios institucijų įmonėms „AS Oslo Sporveier“ ir „AS Sporveisbussene“ suteiktos valstybės pagalbos. Šį raštą Institucija užregistravo 2006 m. rugpjūčio 16 d. (dok. Nr. 384017). 2006 m. rugpjūčio 17 d. raštu Institucija skundo pateikėjai patvirtino, kad skundą gavo (dok. Nr. 384134). |
| --- | --- |

(1)

2006 m. rugpjūčio 11 d.„Konkurrenten.no AS“ (toliau – skundo pateikėja) raštu Institucijai pateikė skundą dėl neva Norvegijos valdžios institucijų įmonėms „AS Oslo Sporveier“ ir „AS Sporveisbussene“ suteiktos valstybės pagalbos. Šį raštą Institucija užregistravo 2006 m. rugpjūčio 16 d. (dok. Nr. 384017). 2006 m. rugpjūčio 17 d. raštu Institucija skundo pateikėjai patvirtino, kad skundą gavo (dok. Nr. 384134).

| (2) | 2006 m. rugsėjo 7 d. raštu Institucija persiuntė skundą Norvegijos valdžios institucijoms ir paprašė pateikti pastabų (dok. Nr. 387163). Į prašymą pateikti informacijos Norvegijos valdžios institucijos atsakė 2006 m. spalio 11 d. raštu. Šį raštą Institucija užregistravo 2006 m. spalio 19 d. (dok. Nr. 392725). |
| --- | --- |

(2)

2006 m. rugsėjo 7 d. raštu Institucija persiuntė skundą Norvegijos valdžios institucijoms ir paprašė pateikti pastabų (dok. Nr. 387163). Į prašymą pateikti informacijos Norvegijos valdžios institucijos atsakė 2006 m. spalio 11 d. raštu. Šį raštą Institucija užregistravo 2006 m. spalio 19 d. (dok. Nr. 392725).

| (3) | 2006 m. spalio 20 d. raštu skundo pateikėja pateikė papildomų pastabų. Institucija raštą užregistravo 2006 m. spalio 23 d. (dok. Nr. 394520). |
| --- | --- |

(3)

2006 m. spalio 20 d. raštu skundo pateikėja pateikė papildomų pastabų. Institucija raštą užregistravo 2006 m. spalio 23 d. (dok. Nr. 394520).

| (4) | 2006 m. lapkričio 29 d. raštu Institucija paprašė Norvegijos valdžios institucijų pateikti daugiau informacijos (dok. Nr. 394397). Norvegijos valdžios institucijos atsakymą pateikė 2007 m. sausio 11 d. raštu. Institucija raštą užregistravo 2007 m. sausio 12 d. (dok. Nr. 406541). |
| --- | --- |

(4)

2006 m. lapkričio 29 d. raštu Institucija paprašė Norvegijos valdžios institucijų pateikti daugiau informacijos (dok. Nr. 394397). Norvegijos valdžios institucijos atsakymą pateikė 2007 m. sausio 11 d. raštu. Institucija raštą užregistravo 2007 m. sausio 12 d. (dok. Nr. 406541).

| (5) | 2007 m. birželio 19 d. raštu Institucija paprašė Norvegijos valdžios institucijų pateikti daugiau informacijos (dok. Nr. 425271). Norvegijos valdžios institucijos atsakė 2007 m. rugpjūčio 16 d. elektroniniu laišku (dok. Nr. 434326). |
| --- | --- |

(5)

2007 m. birželio 19 d. raštu Institucija paprašė Norvegijos valdžios institucijų pateikti daugiau informacijos (dok. Nr. 425271). Norvegijos valdžios institucijos atsakė 2007 m. rugpjūčio 16 d. elektroniniu laišku (dok. Nr. 434326).

| (6) | 2008 m. vasario 20 d. elektroniniu laišku skundo pateikėja pateikė papildomos informacijos (dok. Nr. 466226). |
| --- | --- |

(6)

2008 m. vasario 20 d. elektroniniu laišku skundo pateikėja pateikė papildomos informacijos (dok. Nr. 466226).

| (7) | 2008 m. balandžio 2 d. raštu Institucija vėl paprašė Norvegijos valdžios institucijų pateikti papildomos informacijos (dok. Nr. 471926). Norvegijos valdžios institucijų atsakymas buvo pateiktas 2008 m. balandžio 29 d. elektroniniu laišku (dok. Nr. 475480). |
| --- | --- |

(7)

2008 m. balandžio 2 d. raštu Institucija vėl paprašė Norvegijos valdžios institucijų pateikti papildomos informacijos (dok. Nr. 471926). Norvegijos valdžios institucijų atsakymas buvo pateiktas 2008 m. balandžio 29 d. elektroniniu laišku (dok. Nr. 475480).

| (8) | Skundo pateikėja pateikė papildomos informacijos 2008 m. gegužės 25 d. (dok. Nr. 478132), 2008 m. birželio 2 d. (dok. Nr. 479743), 2008 m. liepos 9 d. (dok. Nr. 489623 ir 489626), 2008 m. rugpjūčio 14 d. (dok. Nr. 489591), 2008 m. rugpjūčio 15 d. (dok. Nr. 488527), 2009 m. sausio 20 d. (dok. Nr. 505210) ir 2009 m. sausio 22 d. (dok. Nr. 505503) elektroniniais laiškais. |
| --- | --- |

(8)

Skundo pateikėja pateikė papildomos informacijos 2008 m. gegužės 25 d. (dok. Nr. 478132), 2008 m. birželio 2 d. (dok. Nr. 479743), 2008 m. liepos 9 d. (dok. Nr. 489623 ir 489626), 2008 m. rugpjūčio 14 d. (dok. Nr. 489591), 2008 m. rugpjūčio 15 d. (dok. Nr. 488527), 2009 m. sausio 20 d. (dok. Nr. 505210) ir 2009 m. sausio 22 d. (dok. Nr. 505503) elektroniniais laiškais.

| (9) | 2010 m. pradžioje Institucija ir Norvegijos valdžios institucijos šiuo klausimu neformaliai bendravo ir telefonu, ir elektroniniu paštu. Tokiais būdais Institucijos gauta informacija išdėstyta rašte, kurį Norvegijos valdžios institucijos elektroniniu būdu Institucijai pateikė 2010 m. balandžio 21 d. (dok. Nr. 554417). |
| --- | --- |

(9)

2010 m. pradžioje Institucija ir Norvegijos valdžios institucijos šiuo klausimu neformaliai bendravo ir telefonu, ir elektroniniu paštu. Tokiais būdais Institucijos gauta informacija išdėstyta rašte, kurį Norvegijos valdžios institucijos elektroniniu būdu Institucijai pateikė 2010 m. balandžio 21 d. (dok. Nr. 554417).

| (10) | 2010 m. birželio 21 d. Institucija priėmė Sprendimą Nr. 254/10/COL, kuriuo ši byla buvo nutraukta remiantis tuo, kad pagalba buvo susijusi su nutraukta esama pagalba. 2010 m. birželio 21 d. Institucija Sprendimo Nr. 254/10/COL (dok. Nr. 558824) ir skundo (dok. Nr. 561949) kopijas persiuntė Norvegijos valdžios institucijoms. |
| --- | --- |

(10)

2010 m. birželio 21 d. Institucija priėmė Sprendimą Nr. 254/10/COL, kuriuo ši byla buvo nutraukta remiantis tuo, kad pagalba buvo susijusi su nutraukta esama pagalba. 2010 m. birželio 21 d. Institucija Sprendimo Nr. 254/10/COL (dok. Nr. 558824) ir skundo (dok. Nr. 561949) kopijas persiuntė Norvegijos valdžios institucijoms.

1.2   ELPA teismo sprendimas byloje E-14/10 „Konkurrenten.no AS“ prieš ELPA priežiūros instituciją

| (11) | 2010 m. rugsėjo 2 d. ELPA teismo raštinėje pateiktu skundu jo pateikėja prašė panaikinti Institucijos sprendimą Nr. 254/10/COL. |
| --- | --- |

(11)

2010 m. rugsėjo 2 d. ELPA teismo raštinėje pateiktu skundu jo pateikėja prašė panaikinti Institucijos sprendimą Nr. 254/10/COL.

| (12) | 2011 m. rugpjūčio 22 d. ELPA teismas byloje E-14/10 „Konkurrenten.no AS“ prieš ELPA priežiūros instituciją priėmė sprendimą, kuriuo panaikino Sprendimą Nr. 254/10/COL visa apimtimi dėl toliau nurodytų motyvų. |
| --- | --- |

(12)

2011 m. rugpjūčio 22 d. ELPA teismas byloje E-14/10 „Konkurrenten.no AS“ prieš ELPA priežiūros instituciją priėmė sprendimą, kuriuo panaikino Sprendimą Nr. 254/10/COL visa apimtimi dėl toliau nurodytų motyvų.

| (13) | Pirma, ELPA teismas konstatavo, kad sprendimas buvo nepakankamai pagrįstas, nes Institucija nepaaiškino, kaip 2000 m. sausio 1 d. koncesijos atnaujinimas gali būti priskirtas jau esamai pagalbos schemai ir kodėl ji negali būti laikoma reikšmingu tos pagalbos schemos pakeitimu (2). |
| --- | --- |

(13)

Pirma, ELPA teismas konstatavo, kad sprendimas buvo nepakankamai pagrįstas, nes Institucija nepaaiškino, kaip 2000 m. sausio 1 d. koncesijos atnaujinimas gali būti priskirtas jau esamai pagalbos schemai ir kodėl ji negali būti laikoma reikšmingu tos pagalbos schemos pakeitimu (2).

| (14) | Antra, ELPA teismas pripažino, kad Institucija nevykdė pareigos pradėti oficialią tyrimo procedūrą, susijusią su 1997–2000 m. suteikta pagalba. Jis nustatė, kad Institucija negalėjo atmesti tikimybės, kad įmonėms „AS Oslo Sporveier“ ir „AS Sporveisbussene“ buvo suteikta pagalba, kurios suma viršijo nuostolius, patirtus vykdant su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus, ir kad, Institucijos manymu, iš tiesų galėjo būti, kad praeityje išmokėta pernelyg didelė kompensacija. Todėl, ELPA teismo nuomone, Institucija turėjo pradėti oficialią tyrimo procedūrą, kad kuo išsamiau išsiaiškintų šiuos faktus. Skundo pateikėjos argumentai, susiję su tomis pačiomis 2000–2008 m. laikotarpio aplinkybėmis, buvo pripažinti pagrįstais (3). |
| --- | --- |

(14)

Antra, ELPA teismas pripažino, kad Institucija nevykdė pareigos pradėti oficialią tyrimo procedūrą, susijusią su 1997–2000 m. suteikta pagalba. Jis nustatė, kad Institucija negalėjo atmesti tikimybės, kad įmonėms „AS Oslo Sporveier“ ir „AS Sporveisbussene“ buvo suteikta pagalba, kurios suma viršijo nuostolius, patirtus vykdant su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus, ir kad, Institucijos manymu, iš tiesų galėjo būti, kad praeityje išmokėta pernelyg didelė kompensacija. Todėl, ELPA teismo nuomone, Institucija turėjo pradėti oficialią tyrimo procedūrą, kad kuo išsamiau išsiaiškintų šiuos faktus. Skundo pateikėjos argumentai, susiję su tomis pačiomis 2000–2008 m. laikotarpio aplinkybėmis, buvo pripažinti pagrįstais (3).

| (15) | Trečia, ELPA teismas konstatavo, kad Institucija neišsiaiškino, ar kapitalo injekcija buvo susijusi tik su nefinansuojamais pensijų įsipareigojimais, kilusiais teikiant viešąją paslaugą, ar ir su kita veikla. Kadangi ELPA teismas neturėjo galimybės peržiūrėti sprendimo dalies, susijusios su skundo pateikėjos tvirtinimu, kad kapitalo injekcija nebuvo mokėjimas už suteiktas susisiekimo paslaugas, buvo pripažinta, kad pagrindimas nebuvo pakankamas (4). |
| --- | --- |

(15)

Trečia, ELPA teismas konstatavo, kad Institucija neišsiaiškino, ar kapitalo injekcija buvo susijusi tik su nefinansuojamais pensijų įsipareigojimais, kilusiais teikiant viešąją paslaugą, ar ir su kita veikla. Kadangi ELPA teismas neturėjo galimybės peržiūrėti sprendimo dalies, susijusios su skundo pateikėjos tvirtinimu, kad kapitalo injekcija nebuvo mokėjimas už suteiktas susisiekimo paslaugas, buvo pripažinta, kad pagrindimas nebuvo pakankamas (4).

1.3   Pakartotinis skundo vertinimas

| (16) | Skundo pateikėja tvirtino, kad neteisėtą valstybės pagalbą gali sudaryti šios priemonės:






  1. | Kryžminės subsidijos keturioms įmonėms – „AS Oslo Sporveier“, „AS Sporveisbussene“, „Arctic Express AS“ ir „Sporveisbussenes Turbiler AS“ (5). |
| --- | --- | --- |

(16)

Skundo pateikėja tvirtino, kad neteisėtą valstybės pagalbą gali sudaryti šios priemonės:

1.

Kryžminės subsidijos keturioms įmonėms – „AS Oslo Sporveier“, „AS Sporveisbussene“, „Arctic Express AS“ ir „Sporveisbussenes Turbiler AS“ (5).

| 2. | 2004 m. įmonės „AS Oslo Sporveier“ atlikta 41 499 000 Norvegijos kronų (NOK) kapitalo injekcija įmonei „AS Sporveisbussene“. |
| --- | --- |

2.

2004 m. įmonės „AS Oslo Sporveier“ atlikta 41 499 000 Norvegijos kronų (NOK) kapitalo injekcija įmonei „AS Sporveisbussene“.

| 3. | Palanki rinkoje be konkurencijos įgyta mokestinė padėtis, leidžianti įmonei „AS Sporveisbussene“ išvengti pelno mokesčio mokėjimo. |
| --- | --- |

3.

Palanki rinkoje be konkurencijos įgyta mokestinė padėtis, leidžianti įmonei „AS Sporveisbussene“ išvengti pelno mokesčio mokėjimo.

| 4. | „AS Sporveisbussene“ garantijos jos patronuojamosioms įmonėms – „Arctic Express AS“ ir „Sporveisbussenes Turbiler AS“. |
| --- | --- |

4.

„AS Sporveisbussene“ garantijos jos patronuojamosioms įmonėms – „Arctic Express AS“ ir „Sporveisbussenes Turbiler AS“.

| (17) | Institucija pradėjo pakartotinį skundo vertinimą ir 2011 m. spalio 25 d. elektroniniu laišku (dok. Nr. 613053) paprašė Norvegijos valdžios institucijų pateikti papildomos informacijos. Norvegijos valdžios institucijos atsakymą pateikė 2011 m. spalio 28 d. telekonferencijoje. Be to, daugiau informacijos Norvegijos valdžios institucijos pateikė 2011 m. lapkričio 29 d. Osle vykusiame susitikime ir 2011 m. gruodžio 9 d. bei 2012 m. sausio 17 d. Briuselyje vykusiuose susitikimuose. Norvegijos valdžios institucijos papildomos informacijos pateikė 2011 m. gruodžio 13 d. (dok. Nr. 621639) ir 2012 m. sausio 20 d. (dok. Nr. 622816) elektroniniais laiškais. |
| --- | --- |

(17)

Institucija pradėjo pakartotinį skundo vertinimą ir 2011 m. spalio 25 d. elektroniniu laišku (dok. Nr. 613053) paprašė Norvegijos valdžios institucijų pateikti papildomos informacijos. Norvegijos valdžios institucijos atsakymą pateikė 2011 m. spalio 28 d. telekonferencijoje. Be to, daugiau informacijos Norvegijos valdžios institucijos pateikė 2011 m. lapkričio 29 d. Osle vykusiame susitikime ir 2011 m. gruodžio 9 d. bei 2012 m. sausio 17 d. Briuselyje vykusiuose susitikimuose. Norvegijos valdžios institucijos papildomos informacijos pateikė 2011 m. gruodžio 13 d. (dok. Nr. 621639) ir 2012 m. sausio 20 d. (dok. Nr. 622816) elektroniniais laiškais.

| (18) | 2012 m. sausio 27 d. raštu (dok. Nr. 622888) Institucija paprašė, kad Norvegijos valdžios institucijos papildytų informaciją (6). Norvegijos valdžios institucijos atsakymą pateikė 2012 m. vasario 22 d. raštu (dok. Nr. 625908, 625916, 625949, 626065 ir 626066) ir 2012 m. kovo 5 d. elektroniniais laiškais (dok. Nr. 627096 ir 627097). |
| --- | --- |

(18)

2012 m. sausio 27 d. raštu (dok. Nr. 622888) Institucija paprašė, kad Norvegijos valdžios institucijos papildytų informaciją (6). Norvegijos valdžios institucijos atsakymą pateikė 2012 m. vasario 22 d. raštu (dok. Nr. 625908, 625916, 625949, 626065 ir 626066) ir 2012 m. kovo 5 d. elektroniniais laiškais (dok. Nr. 627096 ir 627097).

1.4   Oficialus tyrimas

| (19) | 2012 m. kovo 28 d. sprendimu Nr. 123/12/COL (toliau – sprendimą pradėti procedūrą) Institucija pradėjo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalyje nustatytą oficialią galimos valstybės pagalbos įmonėms „AS Oslo Sporveier“ ir „AS Sporveisbussene“ tyrimo procedūrą. Tos pačios dienos raštu (dok. Nr. 627869) Institucija apie savo sprendimą informavo Norvegijos valdžios institucijas ir paragino jas pateikti pastabų. |
| --- | --- |

(19)

2012 m. kovo 28 d. sprendimu Nr. 123/12/COL (toliau – sprendimą pradėti procedūrą) Institucija pradėjo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalyje nustatytą oficialią galimos valstybės pagalbos įmonėms „AS Oslo Sporveier“ ir „AS Sporveisbussene“ tyrimo procedūrą. Tos pačios dienos raštu (dok. Nr. 627869) Institucija apie savo sprendimą informavo Norvegijos valdžios institucijas ir paragino jas pateikti pastabų.

| (20) | Norvegijos valdžios institucijų pastabos dėl sprendimo pradėti procedūrą buvo pateiktos 2012 m. birželio 4 d. raštu (dok. Nr. 636738). 2012 m. birželio 28 d. elektroniniu laišku (dok. Nr. 639422) Institucija paprašė papildomos informacijos. Norvegijos valdžios institucijos atsakymą pateikė 2012 m. rugsėjo 7 d. elektroniniu laišku (dok. Nr. 645982). 2012 m. lapkričio 9–23 d. Institucija paprašė Norvegijos valdžios institucijų papildomos informacijos ir ją gavo elektroniniais laiškais (dok. Nr. 653229, 653257, 653526, 654300, 654332, 654345 ir 654470). |
| --- | --- |

(20)

Norvegijos valdžios institucijų pastabos dėl sprendimo pradėti procedūrą buvo pateiktos 2012 m. birželio 4 d. raštu (dok. Nr. 636738). 2012 m. birželio 28 d. elektroniniu laišku (dok. Nr. 639422) Institucija paprašė papildomos informacijos. Norvegijos valdžios institucijos atsakymą pateikė 2012 m. rugsėjo 7 d. elektroniniu laišku (dok. Nr. 645982). 2012 m. lapkričio 9–23 d. Institucija paprašė Norvegijos valdžios institucijų papildomos informacijos ir ją gavo elektroniniais laiškais (dok. Nr. 653229, 653257, 653526, 654300, 654332, 654345 ir 654470).

| (21) | Sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir jo EEE priede (7). Institucija paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabų dėl sprendimo pradėti procedūrą. Pastabos buvo gautos iš dviejų suinteresuotųjų šalių. 2012 m. rugpjūčio 2 d. raštu (dok. Nr. 643450) pastabas Institucijai pateikė skundo pateikėja „Konkurrenten.no AS“. 2012 m. rugpjūčio 6 d. raštu (dok. Nr. 643459) Institucija gavo pastabas iš su skundo pateikėja susijusios įmonės „Risdal Touring AS“. 2012 m. rugsėjo 4 d. raštu (dok. Nr. 645575) Institucija šias pastabas persiuntė Norvegijos valdžios institucijoms. 2012 m. spalio 3 d. raštu (dok. Nr. 648581) Norvegijos valdžios institucijos informavo Instituciją, kad neturi pastabų dėl abiejų suinteresuotųjų šalių komentarų. |
| --- | --- |

(21)

Sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir jo EEE priede (7). Institucija paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabų dėl sprendimo pradėti procedūrą. Pastabos buvo gautos iš dviejų suinteresuotųjų šalių. 2012 m. rugpjūčio 2 d. raštu (dok. Nr. 643450) pastabas Institucijai pateikė skundo pateikėja „Konkurrenten.no AS“. 2012 m. rugpjūčio 6 d. raštu (dok. Nr. 643459) Institucija gavo pastabas iš su skundo pateikėja susijusios įmonės „Risdal Touring AS“. 2012 m. rugsėjo 4 d. raštu (dok. Nr. 645575) Institucija šias pastabas persiuntė Norvegijos valdžios institucijoms. 2012 m. spalio 3 d. raštu (dok. Nr. 648581) Norvegijos valdžios institucijos informavo Instituciją, kad neturi pastabų dėl abiejų suinteresuotųjų šalių komentarų.

2.   SPRENDIMAS PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ

| (22) | Norvegijos valdžios institucijos patvirtino, kad „AS Oslo Sporveier“ nebuvo suteikusi jokių garantijų (8). Todėl Institucija padarė išvadą, kad skundo pateikėjos tvirtinimas dėl garantijų buvo nepagrįstas (9). |
| --- | --- |

(22)

Norvegijos valdžios institucijos patvirtino, kad „AS Oslo Sporveier“ nebuvo suteikusi jokių garantijų (8). Todėl Institucija padarė išvadą, kad skundo pateikėjos tvirtinimas dėl garantijų buvo nepagrįstas (9).

| (23) | Tačiau Institucijai kilo abejonių dėl likusių skunde nurodytų priemonių. Todėl ji nusprendė pradėti oficialią tyrimo procedūrą dėl šių trijų priemonių:






  1. | kompensacijos už reguliaraus susisiekimo autobusais Osle paslaugas, 1994 m. sausio 1 d. – 2008 m. kovo 30 d. išmokėtos įmonei „AS Oslo Sporveier“ (toliau – metinė kompensacija); |
| --- | --- | --- |

(23)

Tačiau Institucijai kilo abejonių dėl likusių skunde nurodytų priemonių. Todėl ji nusprendė pradėti oficialią tyrimo procedūrą dėl šių trijų priemonių:

1.

kompensacijos už reguliaraus susisiekimo autobusais Osle paslaugas, 1994 m. sausio 1 d. – 2008 m. kovo 30 d. išmokėtos įmonei „AS Oslo Sporveier“ (toliau – metinė kompensacija);

| 2. | Oslo savivaldybės 2004 m. atliktos kapitalo injekcijos (toliau – 2004 m. kapitalo injekcija), kuria buvo padengtas susikaupęs pensijų fondo finansavimo trūkumas, susijęs su:






  a. | viešųjų paslaugų teikimu (toliau – kapitalo injekcija viešajai paslaugai) ir |
| --- | --- | --- |

2.

Oslo savivaldybės 2004 m. atliktos kapitalo injekcijos (toliau – 2004 m. kapitalo injekcija), kuria buvo padengtas susikaupęs pensijų fondo finansavimo trūkumas, susijęs su:

a.

viešųjų paslaugų teikimu (toliau – kapitalo injekcija viešajai paslaugai) ir

| b. | komercine veikla (toliau – kapitalo injekcija komercinei veiklai). |
| --- | --- |

b.

komercine veikla (toliau – kapitalo injekcija komercinei veiklai).

| 3. | įmonių grupės apmokestinimo taisyklių (toliau – įmonių grupės apmokestinimo priemonė) taikymo. |
| --- | --- |

3.

įmonių grupės apmokestinimo taisyklių (toliau – įmonių grupės apmokestinimo priemonė) taikymo.

3.   PAGRINDINIAI FAKTAI: GALIOJANTYS TEISĖS AKTAI, KURIAIS REGLAMENTUOJAMAS VIETINIS REGULIARUS SUSISIEKIMAS AUTOBUSAIS

3.1   2002 m. Komercinio transporto įstatymas ir 2003 m. Komercinio transporto taisyklės

| (24) | Šiuo metu vietinis susisiekimas autobusais reglamentuojamas 2002 m. Komercinio transporto įstatymu (toliau – KTĮ) (10) ir 2003 m. Komercinio transporto reglamentu (toliau – KTR) (11). Komercinio transporto įstatymas panaikino ir pakeitė 1976 m. Transporto įstatymą (12). Komercinio transporto reglamentas panaikino ir pakeitė du reglamentus (13). |
| --- | --- |

(24)

Šiuo metu vietinis susisiekimas autobusais reglamentuojamas 2002 m. Komercinio transporto įstatymu (toliau – KTĮ) (10) ir 2003 m. Komercinio transporto reglamentu (toliau – KTR) (11). Komercinio transporto įstatymas panaikino ir pakeitė 1976 m. Transporto įstatymą (12). Komercinio transporto reglamentas panaikino ir pakeitė du reglamentus (13).

| (25) | Norvegijos valdžios institucijos patvirtino, kad atitinkamos nuostatos nuo EEE susitarimo įsigaliojimo 1994 m. nebuvo iš esmės pakeistos. |
| --- | --- |

(25)

Norvegijos valdžios institucijos patvirtino, kad atitinkamos nuostatos nuo EEE susitarimo įsigaliojimo 1994 m. nebuvo iš esmės pakeistos.

3.2   Apskričių administracinė atsakomybė

| (26) | Norvegijoje atsakomybė už vietinio susisiekimo paslaugų teikimą tenka apskritims, tačiau apskritys neprivalo teikti šių paslaugų. |
| --- | --- |

(26)

Norvegijoje atsakomybė už vietinio susisiekimo paslaugų teikimą tenka apskritims, tačiau apskritys neprivalo teikti šių paslaugų.

| (27) | Apskritys vietinį susisiekimą autobusais gali administruoti pačios arba per apskrities įsteigtą administravimo įmonę (14). KTĮ nustatyta, kad tais atvejais, kai apskritis įsteigia administravimo įmonę, tai įmonei skiriamos lėšos, skirtos vietinio susisiekimo autobusais paslaugoms finansuoti (15). Administravimo įmonės susisiekimo autobusais paslaugas gali įsigyti iš trečiosios šalies arba šias paslaugas teikti pačios. |
| --- | --- |

(27)

Apskritys vietinį susisiekimą autobusais gali administruoti pačios arba per apskrities įsteigtą administravimo įmonę (14). KTĮ nustatyta, kad tais atvejais, kai apskritis įsteigia administravimo įmonę, tai įmonei skiriamos lėšos, skirtos vietinio susisiekimo autobusais paslaugoms finansuoti (15). Administravimo įmonės susisiekimo autobusais paslaugas gali įsigyti iš trečiosios šalies arba šias paslaugas teikti pačios.

3.3   Bendras valstybės ir apskričių vykdomas vietinio susisiekimo paslaugų finansavimas

| (28) | Apskritys vietinio susisiekimo paslaugų dalį finansuoja iš mokestinių pajamų. Be to, remiantis KTĮ, apskritys valstybės finansavimą gauna kaip metines bendrąsias dotacijas (16). Dotacijų suma nustatoma pagal tai, kiek apskritims yra būtinas valstybės įnašas. Dėl to apskritys turi pateikti Susisiekimo ministerijai biudžetus, sąskaitas ir kitą informaciją, reikalingą įnašų būtinybei įvertinti (17). Norvegijos valdžios institucijos nurodė, kad jei apskritis sumažina bendrosios dotacijos, naudojamos vietinio reguliaraus susisiekimo išlaidoms finansuoti, sumą, tai turi poveikį būsimoms dotacijoms. |
| --- | --- |

(28)

Apskritys vietinio susisiekimo paslaugų dalį finansuoja iš mokestinių pajamų. Be to, remiantis KTĮ, apskritys valstybės finansavimą gauna kaip metines bendrąsias dotacijas (16). Dotacijų suma nustatoma pagal tai, kiek apskritims yra būtinas valstybės įnašas. Dėl to apskritys turi pateikti Susisiekimo ministerijai biudžetus, sąskaitas ir kitą informaciją, reikalingą įnašų būtinybei įvertinti (17). Norvegijos valdžios institucijos nurodė, kad jei apskritis sumažina bendrosios dotacijos, naudojamos vietinio reguliaraus susisiekimo išlaidoms finansuoti, sumą, tai turi poveikį būsimoms dotacijoms.

3.4   Koncesijos

3.4.1   Įvadas

| (29) | Remiantis KTĮ, koncesijos yra būtinos teikiant mokamas susisiekimo keleiviniais autobusais paslaugas (t. y. už kurias sumoka susisiekimo paslaugų naudotojai (keleiviai)) (18). |
| --- | --- |

(29)

Remiantis KTĮ, koncesijos yra būtinos teikiant mokamas susisiekimo keleiviniais autobusais paslaugas (t. y. už kurias sumoka susisiekimo paslaugų naudotojai (keleiviai)) (18).

| (30) | Mokamų reguliaraus susisiekimo autobusais paslaugų teikėjams būtina ir bendroji, ir specialioji koncesija. |
| --- | --- |

(30)

Mokamų reguliaraus susisiekimo autobusais paslaugų teikėjams būtina ir bendroji, ir specialioji koncesija.

3.4.2   Bendroji koncesija keleiviniam transportui

| (31) | Įmonės, teikiančios mokamas keleivinio transporto paslaugas, turi turėti bendrąją koncesiją (19). Kad gautų bendrąją koncesiją, pareiškėjas turi i) pateikti neteistumo pažymą; ii) turėti pakankamai finansinių lėšų ir pajėgumų ir iii) turėti būtiną profesinę kvalifikaciją (20). Bendrųjų koncesijų galiojimas yra neterminuotas (21). |
| --- | --- |

(31)

Įmonės, teikiančios mokamas keleivinio transporto paslaugas, turi turėti bendrąją koncesiją (19). Kad gautų bendrąją koncesiją, pareiškėjas turi i) pateikti neteistumo pažymą; ii) turėti pakankamai finansinių lėšų ir pajėgumų ir iii) turėti būtiną profesinę kvalifikaciją (20). Bendrųjų koncesijų galiojimas yra neterminuotas (21).

3.4.3   Specialiosios koncesijos reguliariam keleiviniam transportui

| (32) | Be bendrosios koncesijos, bet kuri įmonė, norinti teikti mokamas reguliaraus keleivinio transporto paslaugas, turi turėti specialiąją koncesiją (22). Specialiosios koncesijos yra dviejų rūšių: i) teritorinės koncesijos ir ii) koncesijos tam tikriems maršrutams. Teritorinė koncesija yra liekamojo pobūdžio, nes koncesininkas, kuriam ji suteikta, gali teikti reguliaraus susisiekimo autobusais paslaugas visoje teritorijoje, kurioje nėra suteikta koncesijų tam tikriems maršrutams. Koncesininkas, kuriam suteikta koncesija tam tikram maršrutui, yra vienintelis subjektas, turintis teisę teikti reguliaraus susisiekimo autobusais paslaugas tuo maršrutu. |
| --- | --- |

(32)

Be bendrosios koncesijos, bet kuri įmonė, norinti teikti mokamas reguliaraus keleivinio transporto paslaugas, turi turėti specialiąją koncesiją (22). Specialiosios koncesijos yra dviejų rūšių: i) teritorinės koncesijos ir ii) koncesijos tam tikriems maršrutams. Teritorinė koncesija yra liekamojo pobūdžio, nes koncesininkas, kuriam ji suteikta, gali teikti reguliaraus susisiekimo autobusais paslaugas visoje teritorijoje, kurioje nėra suteikta koncesijų tam tikriems maršrutams. Koncesininkas, kuriam suteikta koncesija tam tikram maršrutui, yra vienintelis subjektas, turintis teisę teikti reguliaraus susisiekimo autobusais paslaugas tuo maršrutu.

| (33) | Specialioji koncesija koncesininkui suteikia ir teisę, ir pareigą teikti koncesijoje nustatytas susisiekimo paslaugas (23). Kreipiantis dėl specialiosios koncesijos, turi būti pateiktas pasiūlymas dėl transporto tvarkaraščio ir tarifų (24). Tvarkaraščius ir tarifus kontroliuoja apskritys (25). Jos gali nurodyti pakeisti tvarkaraščius ir tarifus (26). |
| --- | --- |

(33)

Specialioji koncesija koncesininkui suteikia ir teisę, ir pareigą teikti koncesijoje nustatytas susisiekimo paslaugas (23). Kreipiantis dėl specialiosios koncesijos, turi būti pateiktas pasiūlymas dėl transporto tvarkaraščio ir tarifų (24). Tvarkaraščius ir tarifus kontroliuoja apskritys (25). Jos gali nurodyti pakeisti tvarkaraščius ir tarifus (26).

| (34) | Specialiosios koncesijos gali būti suteiktos: i) konkurso tvarka (koncesija suteikiama konkurso procedūroje nustatytam laikotarpiui (27), kuris bet kuriuo atveju yra ne ilgesnis negu 10 metų (28)) arba ii) tiesiogiai, nerengiant konkurso (koncesija suteikiama 10 metų laikotarpiui) (29). |
| --- | --- |

(34)

Specialiosios koncesijos gali būti suteiktos: i) konkurso tvarka (koncesija suteikiama konkurso procedūroje nustatytam laikotarpiui (27), kuris bet kuriuo atveju yra ne ilgesnis negu 10 metų (28)) arba ii) tiesiogiai, nerengiant konkurso (koncesija suteikiama 10 metų laikotarpiui) (29).

3.5   Bilietų pardavimo sistemos

| (35) | Koncesininkams privaloma naudoti apskričių patvirtintas bilietų pardavimo sistemas (30). |
| --- | --- |

(35)

Koncesininkams privaloma naudoti apskričių patvirtintas bilietų pardavimo sistemas (30).

3.6   Sutartys

| (36) | Be koncesijų, apskritys gali sudaryti sutartis su koncesininkais dėl viešosios paslaugos teikimo. Šių sutarčių formą savo nuožiūra nustato pačios apskritys (31). |
| --- | --- |

(36)

Be koncesijų, apskritys gali sudaryti sutartis su koncesininkais dėl viešosios paslaugos teikimo. Šių sutarčių formą savo nuožiūra nustato pačios apskritys (31).

3.7   Kompensacija koncesininkams

| (37) | Apskritys turi atlyginti koncesininkams (32). Kompensacija suteikiama tik nepelningais maršrutais paslaugas teikiantiems teikėjams (t. y. jeigu bilietų pardavimo pajamos nepadengia paslaugų teikimo išlaidų). |
| --- | --- |

(37)

Apskritys turi atlyginti koncesininkams (32). Kompensacija suteikiama tik nepelningais maršrutais paslaugas teikiantiems teikėjams (t. y. jeigu bilietų pardavimo pajamos nepadengia paslaugų teikimo išlaidų).

| (38) | Norvegijos valdžios institucijos teigia, kad pagal KTĮ 22 straipsnį apskritis privalo teikėjams atlyginti už susisiekimo paslaugas, teikiamas nepelningais maršrutais, kurių savo teritorijoje pageidauja arba kuriuos nori išlaikyti apskritis (33). Apskritys savo nuožiūra nustato, kaip bus atlyginama koncesininkams. KTĮ ir KTR nėra konkrečių nuostatų dėl to, kaip vykdomas kompensavimas. |
| --- | --- |

(38)

Norvegijos valdžios institucijos teigia, kad pagal KTĮ 22 straipsnį apskritis privalo teikėjams atlyginti už susisiekimo paslaugas, teikiamas nepelningais maršrutais, kurių savo teritorijoje pageidauja arba kuriuos nori išlaikyti apskritis (33). Apskritys savo nuožiūra nustato, kaip bus atlyginama koncesininkams. KTĮ ir KTR nėra konkrečių nuostatų dėl to, kaip vykdomas kompensavimas.

| (39) | Institucija daro išvadą, kad pagal KTĮ 22 straipsnį gali būti atlyginamos viešosios paslaugos teikimo išlaidos (įskaitant pakankamą pelną), atimant bilietų pardavimo pajamas. Didesnė kompensacija negali būti grindžiama KTĮ. |
| --- | --- |

(39)

Institucija daro išvadą, kad pagal KTĮ 22 straipsnį gali būti atlyginamos viešosios paslaugos teikimo išlaidos (įskaitant pakankamą pelną), atimant bilietų pardavimo pajamas. Didesnė kompensacija negali būti grindžiama KTĮ.

4.   KITI FAKTAI: IKI EEE SUSITARIMO GALIOJĘ TEISĖS AKTAI DĖL REGULIARAUS VIEŠOJO SUSISIEKIMO – 1976 M. TRANSPORTO ĮSTATYMAS

4.1   Įvadas

| (40) | Atsakydamos į sprendimą pradėti procedūrą Norvegijos valdžios institucijos pateikė papildomos informacijos apie kompensavimo už vietinio reguliaraus susisiekimo paslaugas sistemos plėtotę. |
| --- | --- |

(40)

Atsakydamos į sprendimą pradėti procedūrą Norvegijos valdžios institucijos pateikė papildomos informacijos apie kompensavimo už vietinio reguliaraus susisiekimo paslaugas sistemos plėtotę.

4.2   Centrinė valstybės atsakomybė už vietinį reguliarų susisiekimą

| (41) | Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kad įsigaliojant 1976 m. Transporto įstatymui (34) už vietinio reguliaraus susisiekimo paslaugas buvo atsakinga valstybė (Susisiekimo ministerija). Vietinio reguliaraus susisiekimo paslaugas kiekvienoje apskrityje administravo valstybės transporto agentūros. |
| --- | --- |

(41)

Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kad įsigaliojant 1976 m. Transporto įstatymui (34) už vietinio reguliaraus susisiekimo paslaugas buvo atsakinga valstybė (Susisiekimo ministerija). Vietinio reguliaraus susisiekimo paslaugas kiekvienoje apskrityje administravo valstybės transporto agentūros.

4.3   Decentralizavimas

4.3.1   Įvadas

| (42) | Netrukus po to, kai įsigaliojo 1976 m. Transporto įstatymas, buvo pradėtas decentralizavimas. Nuo 1979 m. sausio 1 d. buvo numatyta galimybė Susisiekimo ministerijos įgaliojimus perduoti apskritims. Tuo pačiu metu valstybės transporto agentūros tapo apskričių administraciniais vienetais. |
| --- | --- |

(42)

Netrukus po to, kai įsigaliojo 1976 m. Transporto įstatymas, buvo pradėtas decentralizavimas. Nuo 1979 m. sausio 1 d. buvo numatyta galimybė Susisiekimo ministerijos įgaliojimus perduoti apskritims. Tuo pačiu metu valstybės transporto agentūros tapo apskričių administraciniais vienetais.

| (43) | 1981 m., į 1976 m. Transporto įstatymą įtraukus 24a straipsnį, skirdama apskritims finansavimą valstybė joms galėjo perduoti atsakomybę už vietinio reguliaraus susisiekimo finansavimą (35). Osle 24a straipsnis pradėtas taikyti 1983 m., kai Oslo savivaldybė (kuri yra ir apskritis) (36) tokį finansavimą gavo pirmą kartą. |
| --- | --- |

(43)

1981 m., į 1976 m. Transporto įstatymą įtraukus 24a straipsnį, skirdama apskritims finansavimą valstybė joms galėjo perduoti atsakomybę už vietinio reguliaraus susisiekimo finansavimą (35). Osle 24a straipsnis pradėtas taikyti 1983 m., kai Oslo savivaldybė (kuri yra ir apskritis) (36) tokį finansavimą gavo pirmą kartą.

4.3.2   1980 m. taisyklės

| (44) | Kitas svarbus decentralizavimo etapas – 1980 m. gruodžio 19 d. priimtas Kompensavimo už vietinio reguliaraus susisiekimo paslaugas reglamentas (toliau – 1980 m. reglamentas). 1980 m. reglamento 1 straipsnyje nustatyta, kad už vietinio reguliaraus susisiekimo finansavimą yra atsakinga apskritis. Remiantis 3 straipsniu, kompensacijos suma turi būti nustatoma kiekvienais metais, atsižvelgiant į skirtumą tarp numatytų pajamų pagal nustatytus tarifus bei nuolaidas bei vidutinių išlaidų. |
| --- | --- |

(44)

Kitas svarbus decentralizavimo etapas – 1980 m. gruodžio 19 d. priimtas Kompensavimo už vietinio reguliaraus susisiekimo paslaugas reglamentas (toliau – 1980 m. reglamentas). 1980 m. reglamento 1 straipsnyje nustatyta, kad už vietinio reguliaraus susisiekimo finansavimą yra atsakinga apskritis. Remiantis 3 straipsniu, kompensacijos suma turi būti nustatoma kiekvienais metais, atsižvelgiant į skirtumą tarp numatytų pajamų pagal nustatytus tarifus bei nuolaidas bei vidutinių išlaidų.

| (45) | 1980 m. reglamente taip pat nustatytos kontrolės ir susipažinimo su informacija taisyklės, išaiškintos Susisiekimo ministerijos ir apskričių funkcijos. 7 straipsnyje nustatytas teisinis pagrindas, kuriuo remdamasi ministerija gali priimti kitas kompensavimo už vietinio reguliaraus susisiekimo paslaugas taisykles ir gaires. |
| --- | --- |

(45)

1980 m. reglamente taip pat nustatytos kontrolės ir susipažinimo su informacija taisyklės, išaiškintos Susisiekimo ministerijos ir apskričių funkcijos. 7 straipsnyje nustatytas teisinis pagrindas, kuriuo remdamasi ministerija gali priimti kitas kompensavimo už vietinio reguliaraus susisiekimo paslaugas taisykles ir gaires.

4.3.3   1982 m. reglamentas ir KS bei NABC standartinė pagrindinė sutartis

| (46) | 1980 m. reglamentas buvo pakeistas 1983 m. sausio 1 d., įsigaliojus naujam reglamentui – 1982 m. gruodžio 2 d. Reglamentui dėl kompensavimo už vietinio reguliaraus susisiekimo paslaugų teikimą (toliau – 1982 m. reglamentas). 1982 m. reglamento 4 straipsnyje apskritims nustatyta pareiga sudaryti sutartis su koncesininkais dėl kompensavimo už reguliaraus vietinio susisiekimo paslaugų teikimą. Tuo remdamosi, Norvegijos vietos ir regionų valdžios institucijų asociacija (toliau – KS) ir Norvegijos autobusų bendrovių asociacija (toliau – NABC) (37) sudarė standartinę pagrindinę sutartį (toliau – KS ir NABC standartinė pagrindinė sutartis) ir standartinę metinės kompensacijos sutartį, kuria turėjo naudotis kiekviena apskritis sudarydama sutartis dėl reguliaraus susisiekimo autobusais paslaugų teikimo. Kompensacija pagal standartinę sutartį buvo apskaičiuojama remiantis tokiais pačiais principais, kaip nurodyta 1980 m. reglamento 3 straipsnyje. Be to, standartinėje pagrindinėje sutartyje numatytas viešojo susisiekimo paslaugų išlaidų atskyrimas nuo kitų komercinių paslaugų išlaidų. |
| --- | --- |

(46)

1980 m. reglamentas buvo pakeistas 1983 m. sausio 1 d., įsigaliojus naujam reglamentui – 1982 m. gruodžio 2 d. Reglamentui dėl kompensavimo už vietinio reguliaraus susisiekimo paslaugų teikimą (toliau – 1982 m. reglamentas). 1982 m. reglamento 4 straipsnyje apskritims nustatyta pareiga sudaryti sutartis su koncesininkais dėl kompensavimo už reguliaraus vietinio susisiekimo paslaugų teikimą. Tuo remdamosi, Norvegijos vietos ir regionų valdžios institucijų asociacija (toliau – KS) ir Norvegijos autobusų bendrovių asociacija (toliau – NABC) (37) sudarė standartinę pagrindinę sutartį (toliau – KS ir NABC standartinė pagrindinė sutartis) ir standartinę metinės kompensacijos sutartį, kuria turėjo naudotis kiekviena apskritis sudarydama sutartis dėl reguliaraus susisiekimo autobusais paslaugų teikimo. Kompensacija pagal standartinę sutartį buvo apskaičiuojama remiantis tokiais pačiais principais, kaip nurodyta 1980 m. reglamento 3 straipsnyje. Be to, standartinėje pagrindinėje sutartyje numatytas viešojo susisiekimo paslaugų išlaidų atskyrimas nuo kitų komercinių paslaugų išlaidų.

4.3.4   1985 m. reglamentas

| (47) | Patvirtinus naują apskričių pajamų sistemą, 1985 m. buvo priimtas naujas Vietos susisiekimo paslaugų kompensavimo reglamentas (toliau – 1985 m. reglamentas). Pagal naująją apskričių (ir savivaldybių) pajamų sistemą centrinės valdžios įnašas į vietinį susisiekimą buvo mokamas kaip vienkartinė išmoka. 1985 m. reglamente pagrindinis dėmesys skirtas Susisiekimo ministerijos ir apskričių santykiams. 1985 m. reglamentas panaikintas 1987 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

(47)

Patvirtinus naują apskričių pajamų sistemą, 1985 m. buvo priimtas naujas Vietos susisiekimo paslaugų kompensavimo reglamentas (toliau – 1985 m. reglamentas). Pagal naująją apskričių (ir savivaldybių) pajamų sistemą centrinės valdžios įnašas į vietinį susisiekimą buvo mokamas kaip vienkartinė išmoka. 1985 m. reglamente pagrindinis dėmesys skirtas Susisiekimo ministerijos ir apskričių santykiams. 1985 m. reglamentas panaikintas 1987 m. sausio 1 d.

5.   VIETINIO REGULIARAUS SUSISIEKIMO AUTOBUSAIS ORGANIZAVIMAS OSLE

| (48) | Kaip jau minėta, atsakomybė už vietinio reguliaraus viešojo susisiekimo paslaugų teikimą tenka apskritims. |
| --- | --- |

(48)

Kaip jau minėta, atsakomybė už vietinio reguliaraus viešojo susisiekimo paslaugų teikimą tenka apskritims.

| (49) | Iki 1994 m. visą viešojo susisiekimo administravimą Osle vykdė „AS Oslo Sporveier“ (38), nes Oslo savivaldybė šiai įmonei buvo pavedusi planuoti ir administruoti viešąjį susisiekimą Osle (39). Tuo pačiu metu „AS Oslo Sporveier“ vidinis departamentas (40) teikė daugelį (41) reguliaraus susisiekimo autobusais paslaugų Osle. Ši veikla buvo vykdoma pagal 1992 m. lapkričio 16 d. suteiktą teritorinę koncesiją, suteikusią „AS Oslo Sporveier“ teisę vykdyti reguliaraus susisiekimo autobusais paslaugas visame Oslo tinkle, jei maršrutui nėra suteiktų kitų specifinių koncesijų. |
| --- | --- |

(49)

Iki 1994 m. visą viešojo susisiekimo administravimą Osle vykdė „AS Oslo Sporveier“ (38), nes Oslo savivaldybė šiai įmonei buvo pavedusi planuoti ir administruoti viešąjį susisiekimą Osle (39). Tuo pačiu metu „AS Oslo Sporveier“ vidinis departamentas (40) teikė daugelį (41) reguliaraus susisiekimo autobusais paslaugų Osle. Ši veikla buvo vykdoma pagal 1992 m. lapkričio 16 d. suteiktą teritorinę koncesiją, suteikusią „AS Oslo Sporveier“ teisę vykdyti reguliaraus susisiekimo autobusais paslaugas visame Oslo tinkle, jei maršrutui nėra suteiktų kitų specifinių koncesijų.

| (50) | Koncesija buvo suteikta 10 metų laikotarpiui atgaline data nuo 1990 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

(50)

Koncesija buvo suteikta 10 metų laikotarpiui atgaline data nuo 1990 m. sausio 1 d.

| (51) | Be to, nuo 1994 m. „AS Oslo Sporveier“ teikė nedidelio masto kelionių autobusais paslaugas, kurios nebuvo viešoji paslauga. |
| --- | --- |

(51)

Be to, nuo 1994 m. „AS Oslo Sporveier“ teikė nedidelio masto kelionių autobusais paslaugas, kurios nebuvo viešoji paslauga.

| (52) | 1997 m. balandžio 23 d. autobusų departamentas, įskaitant nedidelį kelionių autobusais skyrių, atskirtas nuo „AS Oslo Sporveier“ ir perkeltas į įsteigtą naują įmonę – „AS Sporveisbussene“. Nuo to laiko „AS Sporveisbussene“ reguliaraus vietinio susisiekimo autobusais paslaugas teikė pagal „AS Oslo Sporveier“ suteiktą koncesiją. |
| --- | --- |

(52)

1997 m. balandžio 23 d. autobusų departamentas, įskaitant nedidelį kelionių autobusais skyrių, atskirtas nuo „AS Oslo Sporveier“ ir perkeltas į įsteigtą naują įmonę – „AS Sporveisbussene“. Nuo to laiko „AS Sporveisbussene“ reguliaraus vietinio susisiekimo autobusais paslaugas teikė pagal „AS Oslo Sporveier“ suteiktą koncesiją.

| (53) | 1997 m. balandžio 23 d. įmonės pasirašė transporto sutartį, kuri atgaline data įsigaliojo 1997 m. sausio 1 d. (toliau – transporto sutartis). Transporto sutarties galiojimas turėjo pasibaigti turėtos koncesijos pabaigos dieną (t. y. 1999 m. gruodžio 31 d.), tačiau ji buvo savaime pratęsta vieniems metams iki „AS Oslo Sporveier“ teritorinės koncesijos atnaujinimo. Pagal šią transporto sutartį „AS Sporveierbussene“ prisiėmė įsipareigojimus vykdyti su viešąja paslauga susijusią „AS Oslo Sporveier“ veiklą ir už šias paslaugas gavo metinę kompensaciją tiesiogiai iš „AS Oslo Sporveier“. |
| --- | --- |

(53)

1997 m. balandžio 23 d. įmonės pasirašė transporto sutartį, kuri atgaline data įsigaliojo 1997 m. sausio 1 d. (toliau – transporto sutartis). Transporto sutarties galiojimas turėjo pasibaigti turėtos koncesijos pabaigos dieną (t. y. 1999 m. gruodžio 31 d.), tačiau ji buvo savaime pratęsta vieniems metams iki „AS Oslo Sporveier“ teritorinės koncesijos atnaujinimo. Pagal šią transporto sutartį „AS Sporveierbussene“ prisiėmė įsipareigojimus vykdyti su viešąja paslauga susijusią „AS Oslo Sporveier“ veiklą ir už šias paslaugas gavo metinę kompensaciją tiesiogiai iš „AS Oslo Sporveier“.

| (54) | 2001 m. rugsėjo 20 d. teritorinė koncesija atgaline data nuo 2000 m. sausio 1 d. atnaujinta dar 10 metų. |
| --- | --- |

(54)

2001 m. rugsėjo 20 d. teritorinė koncesija atgaline data nuo 2000 m. sausio 1 d. atnaujinta dar 10 metų.

| (55) | 2001 m. Oslo savivaldybė nusprendė, kad teisė teikti Osle visas reguliaraus susisiekimo autobusais paslaugas turi būti suteikiama organizuojant konkursus. Tuo remiantis, 2003–2008 m. buvo palaipsniui surengti penki reguliaraus susisiekimo autobusais viešojo konkursai. Atitinkamos sutartys įsigaliojo kitais metais po kiekvieno konkurso. Paskutinis konkursas surengtas 2007 m., o paskutinė sutartis įsigaliojo 2008 m. kovo 30 d. |
| --- | --- |

(55)

2001 m. Oslo savivaldybė nusprendė, kad teisė teikti Osle visas reguliaraus susisiekimo autobusais paslaugas turi būti suteikiama organizuojant konkursus. Tuo remiantis, 2003–2008 m. buvo palaipsniui surengti penki reguliaraus susisiekimo autobusais viešojo konkursai. Atitinkamos sutartys įsigaliojo kitais metais po kiekvieno konkurso. Paskutinis konkursas surengtas 2007 m., o paskutinė sutartis įsigaliojo 2008 m. kovo 30 d.

| (56) | Dėl savo likutinio pobūdžio teritorinės koncesijos taikymo sritis laipsniškai mažėjo tuose maršrutuose, kuriems anksčiau buvo taikoma teritorinė koncesija. Taigi, „AS Oslo Sporveier“ suteikta teritorinė koncesija baigė galioti 2008 m. kovo 30 d. (kai visos reguliaraus susisiekimo autobusais paslaugos Osle buvo parduotos konkursuose). Pasibaigus koncesijos galiojimui, baigė galioti ir transporto sutartis. |
| --- | --- |

(56)

Dėl savo likutinio pobūdžio teritorinės koncesijos taikymo sritis laipsniškai mažėjo tuose maršrutuose, kuriems anksčiau buvo taikoma teritorinė koncesija. Taigi, „AS Oslo Sporveier“ suteikta teritorinė koncesija baigė galioti 2008 m. kovo 30 d. (kai visos reguliaraus susisiekimo autobusais paslaugos Osle buvo parduotos konkursuose). Pasibaigus koncesijos galiojimui, baigė galioti ir transporto sutartis.

| (57) | Kaip jau minėta, 1997 m. „AS Sporveisbussene“ iš „AS Oslo Sporveier“ perėmė nedidelį kelionių autobusais skyrių. |
| --- | --- |

(57)

Kaip jau minėta, 1997 m. „AS Sporveisbussene“ iš „AS Oslo Sporveier“ perėmė nedidelį kelionių autobusais skyrių.

| (58) | 2003 m., siekdama dalyvauti reguliaraus susisiekimo autobusais maršrutų Osle konkursuose, „AS Sporveisbussene“ įsteigė patronuojamąją įmonę „Nexus Trafikk AS“. 2005 m. „AS Sporveisbussene“ įsigijo įmonę „Arctic Express AS“ ir jos patronuojamąją įmonę „Lavprisexpressen.no“, kurios teikė greitojo susisiekimo su oro uostais ir regioninio susisiekimo autobusais paslaugas. 2006 m. kelionių autobusais skyrius nuo „AS Sporveisbussene“ buvo atskirtas ir įsteigta nauja įmonė – „Sporveisbussenes Turbiler AS“, kuri 100 proc. priklausė „AS Sporveisbussene“. |
| --- | --- |

(58)

2003 m., siekdama dalyvauti reguliaraus susisiekimo autobusais maršrutų Osle konkursuose, „AS Sporveisbussene“ įsteigė patronuojamąją įmonę „Nexus Trafikk AS“. 2005 m. „AS Sporveisbussene“ įsigijo įmonę „Arctic Express AS“ ir jos patronuojamąją įmonę „Lavprisexpressen.no“, kurios teikė greitojo susisiekimo su oro uostais ir regioninio susisiekimo autobusais paslaugas. 2006 m. kelionių autobusais skyrius nuo „AS Sporveisbussene“ buvo atskirtas ir įsteigta nauja įmonė – „Sporveisbussenes Turbiler AS“, kuri 100 proc. priklausė „AS Sporveisbussene“.

| (59) | Nuo 2006 m. liepos 1 d. iki 2007 m. sausio 1 d. Osle reorganizuotas viešojo susisiekimo administravimas. Buvo įsteigta nauja įmonė „AS Oslo Sporveier“ (toliau – naujoji „AS Oslo Sporveier“). Ankstesnė „AS Oslo Sporveier“ pakeitė pavadinimą į „Kollektivtransportproduksjon AS“ (toliau – KTP). Buvusios „AS Oslo Sporveier“ administracinės funkcijos buvo perduotos naujajai „AS Oslo Sporveier“. |
| --- | --- |

(59)

Nuo 2006 m. liepos 1 d. iki 2007 m. sausio 1 d. Osle reorganizuotas viešojo susisiekimo administravimas. Buvo įsteigta nauja įmonė „AS Oslo Sporveier“ (toliau – naujoji „AS Oslo Sporveier“). Ankstesnė „AS Oslo Sporveier“ pakeitė pavadinimą į „Kollektivtransportproduksjon AS“ (toliau – KTP). Buvusios „AS Oslo Sporveier“ administracinės funkcijos buvo perduotos naujajai „AS Oslo Sporveier“.

| (60) | KTP išlaikė „AS Oslo Sporveier“ einamąją veiklą ir „AS Sporveisbussene“ nuosavybę. Pastaroji įmonė tapo tris patronuojamąsias įmones turinčia patronuojančiąja įmone. Patronuojamųjų įmonių pavadinimai buvo pakeisti („Nexus Trafikk AS“ tapo „Unibuss AS“, „Sporveisbussenes Turbiler AS“ tapo „Unibuss Tur AS“, o „Arctic Express AS“ – „Unibuss Ekspress AS“). |
| --- | --- |

(60)

KTP išlaikė „AS Oslo Sporveier“ einamąją veiklą ir „AS Sporveisbussene“ nuosavybę. Pastaroji įmonė tapo tris patronuojamąsias įmones turinčia patronuojančiąja įmone. Patronuojamųjų įmonių pavadinimai buvo pakeisti („Nexus Trafikk AS“ tapo „Unibuss AS“, „Sporveisbussenes Turbiler AS“ tapo „Unibuss Tur AS“, o „Arctic Express AS“ – „Unibuss Ekspress AS“).

| (61) | 2009 m. „AS Sporveisbussene“ susijungė su „Unibuss AS“. Ši įmonė išsaugojo pavadinimą „Unibuss AS“ ir perėmė patronuojančiąją įmonę, išlaikydama „Unibuss Tur AS“ ir „Unibuss Ekspress AS“ nuosavybę. |
| --- | --- |

(61)

2009 m. „AS Sporveisbussene“ susijungė su „Unibuss AS“. Ši įmonė išsaugojo pavadinimą „Unibuss AS“ ir perėmė patronuojančiąją įmonę, išlaikydama „Unibuss Tur AS“ ir „Unibuss Ekspress AS“ nuosavybę.

6.   KOMPENSAVIMAS UŽ VIEŠĄSIAS PASLAUGAS OSLE

6.1   Administracinė praktika

| (62) | Kaip jau minėta, Oslo savivaldybė turi atlyginti teikėjams už viešąsias paslaugas, kurias ji pageidauja teikti arba išlaikyti savo teritorijoje (42). |
| --- | --- |

(62)

Kaip jau minėta, Oslo savivaldybė turi atlyginti teikėjams už viešąsias paslaugas, kurias ji pageidauja teikti arba išlaikyti savo teritorijoje (42).

| (63) | Osle visiems autobusų, tramvajų, metro ir keltų paslaugų teikėjams taikoma bendra bilietų pardavimo sistema. Už bilietų pardavimo sistemą viešųjų paslaugų teikėjai nėra atsakingi. Už šią sistemą atsako KTP (anksčiau – „AS Oslo Sporveier“), o bilietų kainas kontroliuoja Oslo savivaldybė. |
| --- | --- |

(63)

Osle visiems autobusų, tramvajų, metro ir keltų paslaugų teikėjams taikoma bendra bilietų pardavimo sistema. Už bilietų pardavimo sistemą viešųjų paslaugų teikėjai nėra atsakingi. Už šią sistemą atsako KTP (anksčiau – „AS Oslo Sporveier“), o bilietų kainas kontroliuoja Oslo savivaldybė.

| (64) | Koncesininkas turi teisę pasilikti bilietų pardavimo pajamas, gautas teikiant reguliaraus susisiekimo autobusais paslaugas (43). Jeigu bilietų pardavimo pajamų nepakanka veiklos išlaidoms atlyginti, koncesininkas turi teisę gauti iš Oslo savivaldybės kompensaciją už viešąją paslaugą. |
| --- | --- |

(64)

Koncesininkas turi teisę pasilikti bilietų pardavimo pajamas, gautas teikiant reguliaraus susisiekimo autobusais paslaugas (43). Jeigu bilietų pardavimo pajamų nepakanka veiklos išlaidoms atlyginti, koncesininkas turi teisę gauti iš Oslo savivaldybės kompensaciją už viešąją paslaugą.

| (65) | Osle nuo praėjusio amžiaus devinto dešimtmečio iki sutarčių sudarymo konkurso tvarka kompensacija pagal tiesiogiai sudaromas sutartis buvo nustatoma toliau apibūdinta tvarka. Iš esmės vienkartinę išmoką, kuria padengiamas skirtumas tarp numatytų viešosios paslaugos teikimo išlaidų ir bilietų pardavimo pajamų, nustatydavo Oslo savivaldybė ir koncesininkas (44). Tai buvo atliekama sudarant bendrąjį Oslo savivaldybės biudžetą. Anot Norvegijos valdžios institucijų, biudžeto sudarymas vykdavo taip:






  Sausio–vasario mėn. | Savivaldybės administracija (norv. Byrådet) nustato kitų metų biudžeto ribas. |
| --- | --- | --- |
| Kovo mėn. | Savivaldybės skyriams ir įmonėms pranešama apie biudžeto ribas ir biudžeto pasiūlymų pateikimo terminus. |
| Kovo–balandžio mėn. | Savivaldybės įmonės nagrinėja kitų metų biudžetą. |
| Gegužės mėn. | Savivaldybių skyriai ir įmonės pateikia biudžeto pasiūlymus, pagrįstus praėjusių metų pajamomis, išlaidomis, veiklos lygiu, biudžeto ribomis ir prielaidomis dėl išlaidų pokyčių bei padidėjusio našumo ateityje. |
| Birželis–rugpjūtis | Rengiamos savivaldybės skyrių, įmonių ir atitinkamo vyriausybės padalinio diskusijos, siekiant patikslinti biudžetą ir iš jo finansuojamą veiklą. |
| Rugsėjo mėn. | Savivaldybės administracija paskelbia biudžeto pasiūlymą. |
| Spalio mėn. | Skirtingos biudžeto dalys nagrinėjamos skirtinguose savivaldybės tarybos (norv. Bystyret) komitetuose. |
| Spalis–lapkritis | Savivaldybės administracija teikia pasiūlymą dėl patikslinto biudžeto. |
| Gruodžio mėn. | Savivaldybės taryba patvirtina biudžetą. |

(65)

Osle nuo praėjusio amžiaus devinto dešimtmečio iki sutarčių sudarymo konkurso tvarka kompensacija pagal tiesiogiai sudaromas sutartis buvo nustatoma toliau apibūdinta tvarka. Iš esmės vienkartinę išmoką, kuria padengiamas skirtumas tarp numatytų viešosios paslaugos teikimo išlaidų ir bilietų pardavimo pajamų, nustatydavo Oslo savivaldybė ir koncesininkas (44). Tai buvo atliekama sudarant bendrąjį Oslo savivaldybės biudžetą. Anot Norvegijos valdžios institucijų, biudžeto sudarymas vykdavo taip:

Sausio–vasario mėn.

Savivaldybės administracija (norv. Byrådet) nustato kitų metų biudžeto ribas.

Kovo mėn.

Savivaldybės skyriams ir įmonėms pranešama apie biudžeto ribas ir biudžeto pasiūlymų pateikimo terminus.

Kovo–balandžio mėn.

Savivaldybės įmonės nagrinėja kitų metų biudžetą.

Gegužės mėn.

Savivaldybių skyriai ir įmonės pateikia biudžeto pasiūlymus, pagrįstus praėjusių metų pajamomis, išlaidomis, veiklos lygiu, biudžeto ribomis ir prielaidomis dėl išlaidų pokyčių bei padidėjusio našumo ateityje.

Birželis–rugpjūtis

Rengiamos savivaldybės skyrių, įmonių ir atitinkamo vyriausybės padalinio diskusijos, siekiant patikslinti biudžetą ir iš jo finansuojamą veiklą.

Rugsėjo mėn.

Savivaldybės administracija paskelbia biudžeto pasiūlymą.

Spalio mėn.

Skirtingos biudžeto dalys nagrinėjamos skirtinguose savivaldybės tarybos (norv. Bystyret) komitetuose.

Spalis–lapkritis

Savivaldybės administracija teikia pasiūlymą dėl patikslinto biudžeto.

Gruodžio mėn.

Savivaldybės taryba patvirtina biudžetą.

| (66) | Atsižvelgiant į biudžeto pasiūlymus (ir galimus pakeitimus aptariant biudžetą savivaldybės taryboje), kompensacija buvo nustatoma priimant sprendimus dėl biudžeto, kuriuose buvo remiamasi tam tikromis kiekviename sprendime nurodytomis prielaidomis, t. y. kad bus pasiektas tam tikras našumo padidėjimas ir užtikrintos ankstesnių metų susisiekimo paslaugos visuomenei. Sprendimuose taip pat buvo nustatomi tam tikri tikslai, susiję, be kita ko, su teikiamų susisiekimo paslaugų skaičiumi ir vienos kelionės sąnaudomis. |
| --- | --- |

(66)

Atsižvelgiant į biudžeto pasiūlymus (ir galimus pakeitimus aptariant biudžetą savivaldybės taryboje), kompensacija buvo nustatoma priimant sprendimus dėl biudžeto, kuriuose buvo remiamasi tam tikromis kiekviename sprendime nurodytomis prielaidomis, t. y. kad bus pasiektas tam tikras našumo padidėjimas ir užtikrintos ankstesnių metų susisiekimo paslaugos visuomenei. Sprendimuose taip pat buvo nustatomi tam tikri tikslai, susiję, be kita ko, su teikiamų susisiekimo paslaugų skaičiumi ir vienos kelionės sąnaudomis.

| (67) | Kompensacijos suma buvo vertinama pagal praėjusių metų išlaidas, patikslintas atsižvelgiant į padidėjusį našumą, Norvegijos vartotojų kainų indekso pokytį, darbo užmokesčius, mokesčius, ir išlaidoms poveikį darančius įstatymus bei kitus teisės aktus. |
| --- | --- |

(67)

Kompensacijos suma buvo vertinama pagal praėjusių metų išlaidas, patikslintas atsižvelgiant į padidėjusį našumą, Norvegijos vartotojų kainų indekso pokytį, darbo užmokesčius, mokesčius, ir išlaidoms poveikį darančius įstatymus bei kitus teisės aktus.

| (68) | Pasak Norvegijos valdžios institucijų, „AS Oslo Sporveier“ teikiamų viešųjų paslaugų ir vykdomos komercinės veiklos (t. y. kelionių autobusais paslaugų) sąskaitos buvo atskiros. Be to, apskaičiuojant metinę kompensaciją už viešąsias paslaugas, nebuvo atsižvelgiama į „AS Oslo Sporveier“ komercinės veiklos išlaidas. |
| --- | --- |

(68)

Pasak Norvegijos valdžios institucijų, „AS Oslo Sporveier“ teikiamų viešųjų paslaugų ir vykdomos komercinės veiklos (t. y. kelionių autobusais paslaugų) sąskaitos buvo atskiros. Be to, apskaičiuojant metinę kompensaciją už viešąsias paslaugas, nebuvo atsižvelgiama į „AS Oslo Sporveier“ komercinės veiklos išlaidas.

| (69) | Norvegijos valdžios institucijų teigimu, remiantis 1997 m. sudaryta transporto sutartimi, kurios galiojimas baigėsi 2008 m. kovo 30 d., kai pasibaigė visi viešųjų paslaugų sutarčių konkursai ir teritorinės koncesijos galiojimas, kompensacija buvo apskaičiuojama kiekvienais metais pagal apibūdintus principus. |
| --- | --- |

(69)

Norvegijos valdžios institucijų teigimu, remiantis 1997 m. sudaryta transporto sutartimi, kurios galiojimas baigėsi 2008 m. kovo 30 d., kai pasibaigė visi viešųjų paslaugų sutarčių konkursai ir teritorinės koncesijos galiojimas, kompensacija buvo apskaičiuojama kiekvienais metais pagal apibūdintus principus.

| (70) | Taigi, kompensacija už viešąją paslaugą buvo nustatoma pagal tą pačią procedūrą. Jos suma buvo apskaičiuojama pagal viešosios paslaugos išlaidų ir pajamų skirtumą ir per visą vertinamą laikotarpį tikslinama pagal tuos pačius korekcinius koeficientus. Viešosios paslaugos veiklos ir komercinės veiklos sąskaitos buvo atskiros. |
| --- | --- |

(70)

Taigi, kompensacija už viešąją paslaugą buvo nustatoma pagal tą pačią procedūrą. Jos suma buvo apskaičiuojama pagal viešosios paslaugos išlaidų ir pajamų skirtumą ir per visą vertinamą laikotarpį tikslinama pagal tuos pačius korekcinius koeficientus. Viešosios paslaugos veiklos ir komercinės veiklos sąskaitos buvo atskiros.

6.2   Viešosios paslaugos pelningumas

| (71) | Norvegijos valdžios institucijų pateiktos įmonių „AS Oslo Sporveier“ ir „AS Sporveisbussene“ susisiekimo autobusais veiklos metinių rezultatų apžvalgos duomenimis, 1994–2008 m. vidutinis metinis įmonių pelnas buvo 0,49 procento. Tačiau šis skaičius apima ir nuo 2005 metų gautas pajamas iš komercinės veiklos. 1994–2005 m. laikotarpiu, kurio duomenys, pateikti Norvegijos valdžios institucijų, yra susiję tik su viešąja paslauga, vidutinė metinė grąža buvo 1,98 procento (45). |
| --- | --- |

(71)

Norvegijos valdžios institucijų pateiktos įmonių „AS Oslo Sporveier“ ir „AS Sporveisbussene“ susisiekimo autobusais veiklos metinių rezultatų apžvalgos duomenimis, 1994–2008 m. vidutinis metinis įmonių pelnas buvo 0,49 procento. Tačiau šis skaičius apima ir nuo 2005 metų gautas pajamas iš komercinės veiklos. 1994–2005 m. laikotarpiu, kurio duomenys, pateikti Norvegijos valdžios institucijų, yra susiję tik su viešąja paslauga, vidutinė metinė grąža buvo 1,98 procento (45).

6.3   Kompensacijos priemokų arba sumažinimo už kokybę sistemos įvedimas

| (72) | Kaip jau paaiškinta, 1997 m. „AS Sporveisbussene“ pagal „AS Oslo Sporveier“ suteiktą koncesiją pradėjo Osle teikti vietinio reguliaraus susisiekimo autobusais paslaugas. Be to, „AS Oslo Sporveier“ ir „AS Sporveisbussene“ sudarė transporto sutartį. Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kad transporto sutartyje įvesta modelio, kurį turėjo apibrėžti „AS Oslo Sporveier“ ir pagal kurį turėjo būti vertinama susisiekimo autobusais paslaugų kokybė, koncepcija. Buvo siekiama rasti modelį, kuriuo „AS Sporveisbussene“ būtų paskatinta teikti kokybiškas susisiekimo autobusais paslaugas. Transporto sutartyje buvo numatyta, kad tokia sistema turėtų pradėti veikti ne vėliau kaip 2008 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

(72)

Kaip jau paaiškinta, 1997 m. „AS Sporveisbussene“ pagal „AS Oslo Sporveier“ suteiktą koncesiją pradėjo Osle teikti vietinio reguliaraus susisiekimo autobusais paslaugas. Be to, „AS Oslo Sporveier“ ir „AS Sporveisbussene“ sudarė transporto sutartį. Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kad transporto sutartyje įvesta modelio, kurį turėjo apibrėžti „AS Oslo Sporveier“ ir pagal kurį turėjo būti vertinama susisiekimo autobusais paslaugų kokybė, koncepcija. Buvo siekiama rasti modelį, kuriuo „AS Sporveisbussene“ būtų paskatinta teikti kokybiškas susisiekimo autobusais paslaugas. Transporto sutartyje buvo numatyta, kad tokia sistema turėtų pradėti veikti ne vėliau kaip 2008 m. sausio 1 d.

| (73) | 2004 m. buvo sutarta dėl konkretaus kompensacijos priemokų arba sumažinimo sistemos modelio (46). Remiantis šia sistema, „AS Sporveisbussene“ veiklos rezultatai vertinami pagal šiuos kriterijus: i) bendras klientų pasitenkinimas, ii) punktualumas, iii) saugumas ir patogumas bei iv) vairuotojo paslaugumas. Vartotojų pasitenkinimas vertinamas remiantis apklausomis. Punktualumas vertinamas remiantis nešališkais duomenimis. |
| --- | --- |

(73)

2004 m. buvo sutarta dėl konkretaus kompensacijos priemokų arba sumažinimo sistemos modelio (46). Remiantis šia sistema, „AS Sporveisbussene“ veiklos rezultatai vertinami pagal šiuos kriterijus: i) bendras klientų pasitenkinimas, ii) punktualumas, iii) saugumas ir patogumas bei iv) vairuotojo paslaugumas. Vartotojų pasitenkinimas vertinamas remiantis apklausomis. Punktualumas vertinamas remiantis nešališkais duomenimis.

| (74) | 2004 m. „AS Oslo Sporveier“ skyrė „AS Sporveisbussene“ 3,9 mln. NOK priemoką už kokybę. Tai sudaro 0,8 proc. tais metais „AS Sporveisbussene“ gautų pajamų (483,5 mln. NOK). Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kad priemoką už kokybę jos laiko pakankamu pelnu. Norvegijos valdžios institucijos neinformavo Institucijos, kad buvo skirta kokių nors kitų priemokų už kokybę. |
| --- | --- |

(74)

2004 m. „AS Oslo Sporveier“ skyrė „AS Sporveisbussene“ 3,9 mln. NOK priemoką už kokybę. Tai sudaro 0,8 proc. tais metais „AS Sporveisbussene“ gautų pajamų (483,5 mln. NOK). Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kad priemoką už kokybę jos laiko pakankamu pelnu. Norvegijos valdžios institucijos neinformavo Institucijos, kad buvo skirta kokių nors kitų priemokų už kokybę.

6.4   Paslaugos tarp tai pačiai grupei priklausančių įmonių ir bendrų išlaidų paskirstymas

| (75) | Pasak Norvegijos valdžios institucijų, „AS Sporveisbussene“, teikdama komercines susisiekimo autobusais paslaugas, retai naudojosi „AS Oslo Sporveier“ paslaugomis. Daugiausia tarpusavyje paslaugomis keitėsi „Oslo Sporveier Group“ patronuojamosios įmonės. |
| --- | --- |

(75)

Pasak Norvegijos valdžios institucijų, „AS Sporveisbussene“, teikdama komercines susisiekimo autobusais paslaugas, retai naudojosi „AS Oslo Sporveier“ paslaugomis. Daugiausia tarpusavyje paslaugomis keitėsi „Oslo Sporveier Group“ patronuojamosios įmonės.

| (76) | Nuo 1994 m. tarpusavio paslaugomis dažniausiai buvo keičiamasi pagal grupės įmonių sutartis. Jeigu teikiant paslaugas dalyvaudavo išorės įmonės, paslaugų kainos būdavo grindžiamos rinkos kainomis. Kartu su išorės paslaugų teikėjais buvo teikiamos, pavyzdžiui, tokios paslaugos: bendras dyzelino, variklinės alyvos arba skysčių nuo užšalimo pirkimas, autobusų subnuoma, turto nuoma iš privačių bendrovių ir t. t. Vidaus kainą už šias paslaugas taip pat sudarydavo proporcinga pastoviųjų išlaidų dalis ir papildomos administracinės išlaidos tam tikrais atvejais. |
| --- | --- |

(76)

Nuo 1994 m. tarpusavio paslaugomis dažniausiai buvo keičiamasi pagal grupės įmonių sutartis. Jeigu teikiant paslaugas dalyvaudavo išorės įmonės, paslaugų kainos būdavo grindžiamos rinkos kainomis. Kartu su išorės paslaugų teikėjais buvo teikiamos, pavyzdžiui, tokios paslaugos: bendras dyzelino, variklinės alyvos arba skysčių nuo užšalimo pirkimas, autobusų subnuoma, turto nuoma iš privačių bendrovių ir t. t. Vidaus kainą už šias paslaugas taip pat sudarydavo proporcinga pastoviųjų išlaidų dalis ir papildomos administracinės išlaidos tam tikrais atvejais.

| (77) | „AS Oslo Sporveier“ paslaugų, suteiktų įmonei „AS Sporveisbussene“ ir jos patronuojamosioms įmonėms, arba paslaugų tarp jos patronuojamųjų įmonių klausimu Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kad už šias paslaugas mokėtos kainos buvo pagrįstos faktinėmis išlaidomis (pvz., autobusų ir vairuotojų nuomos tam tikrais atvejais, autobusų valymo išlaidomis) arba sunaudotu kiekiu (pvz., išduotų kortelių skaičiumi), arba, atsižvelgiant į suteiktos paslaugos sudėtingumą, net valandiniais įkainiais. Faktinę kainą sudarė paslaugos savikaina (ribinės išlaidos), išorinis ir (arba) našumo poveikis bei proporcinga pastoviųjų išlaidų ir pelno dalis. Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kad šiomis išlaidomis pagrįstos kainos yra lygios rinkos kainoms. |
| --- | --- |

(77)

„AS Oslo Sporveier“ paslaugų, suteiktų įmonei „AS Sporveisbussene“ ir jos patronuojamosioms įmonėms, arba paslaugų tarp jos patronuojamųjų įmonių klausimu Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kad už šias paslaugas mokėtos kainos buvo pagrįstos faktinėmis išlaidomis (pvz., autobusų ir vairuotojų nuomos tam tikrais atvejais, autobusų valymo išlaidomis) arba sunaudotu kiekiu (pvz., išduotų kortelių skaičiumi), arba, atsižvelgiant į suteiktos paslaugos sudėtingumą, net valandiniais įkainiais. Faktinę kainą sudarė paslaugos savikaina (ribinės išlaidos), išorinis ir (arba) našumo poveikis bei proporcinga pastoviųjų išlaidų ir pelno dalis. Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kad šiomis išlaidomis pagrįstos kainos yra lygios rinkos kainoms.

| (78) | Kaip jau paaiškinta, siekdama dalyvauti reguliaraus susisiekimo autobusais paslaugų teikimo Osle konkursuose, „AS Sporveisbussene“ 2003 m. įsteigė patronuojamąją įmonę „Nexus Trafikk AS“. Įsteigus šią patronuojamąją įmonę, abi įmonės („AS Sporveisbussene“ ir „Nexus Trafikk AS“) turėjo tam tikrų bendrų išlaidų, nes abi teikė susisiekimo autobusais paslaugas. Norvegijos valdžios institucijų teigimu, dėl to šios įmonės turėjo nustatyti naują bendrų (naujų) išlaidų paskirstymo sistemą. Naujoji sistema buvo taikoma nuo 2004 m.. Pagal šią naująją sistemą bendras išlaidas, kaip antai informacinių technologijų ir ryšių infrastruktūros išlaidas, taip pat bendras viešųjų ryšių išlaidas, tam tikras išlaidas įmonių personalui, konsultacijų dėl bendrųjų sutarčių išlaidas, audito, pensijų, draudimo, apskaitos ir darbo užmokesčių paslaugų išlaidas, pagal tam tikrą kiekvienos įmonės apyvartos procentinę dalį padengdavo visos šios grupės įmonės. Apskaičiuojant šių pridėtinių išlaidų normą, kiekvienais metais sudarant biudžetą nustatomos visos bendros išlaidos. Tada šių išlaidų suma yra sudedama ir bendra pridėtinių išlaidų norma nustatoma padalijant nustatytas bendras išlaidas iš bendros „AS Sporveisbussene“ ir jos patronuojamųjų įmonių apyvartos. Kiekvienos įmonės biudžeto pridėtinių išlaidų suma turi padengti bendrame biudžete numatytas bendras išlaidas. 2004 m. ši norma buvo [...] (47) proc., 2005 m. ir 2006 m. – [...] (48) proc., o 2007 m. ir 2008 m. – [...] (49) proc. |
| --- | --- |

(78)

Kaip jau paaiškinta, siekdama dalyvauti reguliaraus susisiekimo autobusais paslaugų teikimo Osle konkursuose, „AS Sporveisbussene“ 2003 m. įsteigė patronuojamąją įmonę „Nexus Trafikk AS“. Įsteigus šią patronuojamąją įmonę, abi įmonės („AS Sporveisbussene“ ir „Nexus Trafikk AS“) turėjo tam tikrų bendrų išlaidų, nes abi teikė susisiekimo autobusais paslaugas. Norvegijos valdžios institucijų teigimu, dėl to šios įmonės turėjo nustatyti naują bendrų (naujų) išlaidų paskirstymo sistemą. Naujoji sistema buvo taikoma nuo 2004 m.. Pagal šią naująją sistemą bendras išlaidas, kaip antai informacinių technologijų ir ryšių infrastruktūros išlaidas, taip pat bendras viešųjų ryšių išlaidas, tam tikras išlaidas įmonių personalui, konsultacijų dėl bendrųjų sutarčių išlaidas, audito, pensijų, draudimo, apskaitos ir darbo užmokesčių paslaugų išlaidas, pagal tam tikrą kiekvienos įmonės apyvartos procentinę dalį padengdavo visos šios grupės įmonės. Apskaičiuojant šių pridėtinių išlaidų normą, kiekvienais metais sudarant biudžetą nustatomos visos bendros išlaidos. Tada šių išlaidų suma yra sudedama ir bendra pridėtinių išlaidų norma nustatoma padalijant nustatytas bendras išlaidas iš bendros „AS Sporveisbussene“ ir jos patronuojamųjų įmonių apyvartos. Kiekvienos įmonės biudžeto pridėtinių išlaidų suma turi padengti bendrame biudžete numatytas bendras išlaidas. 2004 m. ši norma buvo [...] (47) proc., 2005 m. ir 2006 m. – [...] (48) proc., o 2007 m. ir 2008 m. – [...] (49) proc.

7.   2004 M. BALANDŽIO 2 D. KAPITALO INJEKCIJA

7.1   Skundas

| (79) | Skundo pateikėja teigia, kad 2004 m. „AS Oslo Sporveier“ pervedė „AS Sporveisbussene“41 499 000 NOK kaip naują nuosavą kapitalą, ir tvirtina, kad šis sandoris gali būti susijęs su valstybės pagalba, nes joks privatus investuotojas nebūtų skyręs kapitalo nuostolingai dirbančiai įmonei. Be to, skundo pateikėja abejoja, ar šis kapitalas skirtas naujai veiklai, vykdomai rinkoje, kurioje veikia konkurencija, finansuoti. |
| --- | --- |

(79)

Skundo pateikėja teigia, kad 2004 m. „AS Oslo Sporveier“ pervedė „AS Sporveisbussene“41 499 000 NOK kaip naują nuosavą kapitalą, ir tvirtina, kad šis sandoris gali būti susijęs su valstybės pagalba, nes joks privatus investuotojas nebūtų skyręs kapitalo nuostolingai dirbančiai įmonei. Be to, skundo pateikėja abejoja, ar šis kapitalas skirtas naujai veiklai, vykdomai rinkoje, kurioje veikia konkurencija, finansuoti.

| (80) | Norvegijos valdžios institucijos patvirtino, kad 2004 m. balandžio 2 d. Oslo savivaldybė skyrė „Oslo Sporveier Group“ naujo kapitalo ir kad ši priemonė buvo susijusi su vienkartiniu įnašu į grupės pensijų fondą (norv. Oslo Sporveiers Pensjonskasse) (50), kad būtų padengtas pensijų fondo sąskaitose susikaupęs trūkumas. Šios „AS Sporveisbussene“ skirtos kapitalo injekcijos suma buvo 111 760 000 NOK. Norvegijos valdžios institucijos taip pat paaiškino, kad tuo metu, kai buvo atlikta kapitalo injekcija, „AS Sporveisbussene“ pakeitė būsimų pensijų įsipareigojimų nustatymo apskaitos principus: nuo 2004 m. šie įsipareigojimai nurodomi įmonės ataskaitose (51). |
| --- | --- |

(80)

Norvegijos valdžios institucijos patvirtino, kad 2004 m. balandžio 2 d. Oslo savivaldybė skyrė „Oslo Sporveier Group“ naujo kapitalo ir kad ši priemonė buvo susijusi su vienkartiniu įnašu į grupės pensijų fondą (norv. Oslo Sporveiers Pensjonskasse) (50), kad būtų padengtas pensijų fondo sąskaitose susikaupęs trūkumas. Šios „AS Sporveisbussene“ skirtos kapitalo injekcijos suma buvo 111 760 000 NOK. Norvegijos valdžios institucijos taip pat paaiškino, kad tuo metu, kai buvo atlikta kapitalo injekcija, „AS Sporveisbussene“ pakeitė būsimų pensijų įsipareigojimų nustatymo apskaitos principus: nuo 2004 m. šie įsipareigojimai nurodomi įmonės ataskaitose (51).

| (81) | Remiantis Norvegijos valdžios institucijų pateikta informacija, Institucijai peršasi išvada, kad skundo pateikėja, susirašinėjime su Institucija minėdama 41 499 000 NOK pervedimą, palygino 2003 m. ir 2004 m. „AS Sporveisbussene“ ataskaitas ir iš 81 mln. NOK (2004 m. bendro nuosavo kapitalo) atėmė 39 501 000 NOK (2003 m. bendrą nuosavą kapitalą). Šiame sprendime Institucija įvertins faktinę 111 760 000 NOK kapitalo injekciją, kurią sudaro suma, skirta „AS Sporveisbussene“ pensijų įsipareigojimams padengti (o ne 41 499 000 NOK sumą, kurią nurodo skundo pateikėja). |
| --- | --- |

(81)

Remiantis Norvegijos valdžios institucijų pateikta informacija, Institucijai peršasi išvada, kad skundo pateikėja, susirašinėjime su Institucija minėdama 41 499 000 NOK pervedimą, palygino 2003 m. ir 2004 m. „AS Sporveisbussene“ ataskaitas ir iš 81 mln. NOK (2004 m. bendro nuosavo kapitalo) atėmė 39 501 000 NOK (2003 m. bendrą nuosavą kapitalą). Šiame sprendime Institucija įvertins faktinę 111 760 000 NOK kapitalo injekciją, kurią sudaro suma, skirta „AS Sporveisbussene“ pensijų įsipareigojimams padengti (o ne 41 499 000 NOK sumą, kurią nurodo skundo pateikėja).

| (82) | Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kodėl šią kapitalo injekciją skyrė „AS Sporveisbussene“ pensijų įsipareigojimams padengti. Paaiškinimai apibendrinti tolesnėse dalyse. |
| --- | --- |

(82)

Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kodėl šią kapitalo injekciją skyrė „AS Sporveisbussene“ pensijų įsipareigojimams padengti. Paaiškinimai apibendrinti tolesnėse dalyse.

7.2   „AS Oslo Sporveier“ įmonių grupės pensijų fondo deficitas praėjusio amžiaus dešimto dešimtmečio viduryje ir padidinta metinė kompensacija

| (83) | Norvegijos vietos valdžios institucijos ir joms priklausančios bei jų kontroliuojamos įmonės privalėjo savo darbuotojams, 67 metų išeinantiems į pensiją, skirti indeksuotą 70 proc. arba 66 proc. paskutinio darbo užmokesčio dydžio pensiją (52). |
| --- | --- |

(83)

Norvegijos vietos valdžios institucijos ir joms priklausančios bei jų kontroliuojamos įmonės privalėjo savo darbuotojams, 67 metų išeinantiems į pensiją, skirti indeksuotą 70 proc. arba 66 proc. paskutinio darbo užmokesčio dydžio pensiją (52).

| (84) | Praėjusio amžiaus dešimtojo dešimtmečio viduryje paaiškėjo, kad „Oslo Sporveier“ įmonių grupės pensijų fondas buvo finansuojamas nepakankamai. Per kelerius metus susikaupė finansavimo trūkumas, nes įmokos į pensijų fondą neatitiko pensijų įsipareigojimų padidėjimo dėl tokių veiksnių kaip darbuotojų darbo užmokesčių padidėjimas, ilgesnė tikėtina gyvenimo trukmė, numatomi neįgalumo rodikliai ir t. t. Norvegijos finansų priežiūros institucijos (Kredittilsynet) duomenimis, 1995 m. gruodžio 31 d.„AS Oslo Sporveier“ pensijų fondo finansavimas sudarė tik 46,9 procento. Savivaldybių pensijų fondų, kurių įsipareigojimai padengti mažiau negu 95 proc., finansavimas turi būti didinamas bent 1,5 proc. per metus (53). Dėl šios priežasties Oslo savivaldybė, kaip savininkė, pagal įstatymą privalėjo padengti „Oslo Sporveier“ įmonių grupės finansavimo trūkumą (54). Taigi, kaip buvo nuspręsta 1996 m. gruodžio 23 d. sprendimu, „AS Oslo Sporveier“ turėjo pateikti planą, kaip kompensuoti šį trūkumą. Taigi, buvo parengtas mokėjimo planas trūkumui iki 2020 metų pašalinti. Šį planą finansų priežiūros institucija patvirtino 1997 m. liepos 9 d. |
| --- | --- |

(84)

Praėjusio amžiaus dešimtojo dešimtmečio viduryje paaiškėjo, kad „Oslo Sporveier“ įmonių grupės pensijų fondas buvo finansuojamas nepakankamai. Per kelerius metus susikaupė finansavimo trūkumas, nes įmokos į pensijų fondą neatitiko pensijų įsipareigojimų padidėjimo dėl tokių veiksnių kaip darbuotojų darbo užmokesčių padidėjimas, ilgesnė tikėtina gyvenimo trukmė, numatomi neįgalumo rodikliai ir t. t. Norvegijos finansų priežiūros institucijos (Kredittilsynet) duomenimis, 1995 m. gruodžio 31 d.„AS Oslo Sporveier“ pensijų fondo finansavimas sudarė tik 46,9 procento. Savivaldybių pensijų fondų, kurių įsipareigojimai padengti mažiau negu 95 proc., finansavimas turi būti didinamas bent 1,5 proc. per metus (53). Dėl šios priežasties Oslo savivaldybė, kaip savininkė, pagal įstatymą privalėjo padengti „Oslo Sporveier“ įmonių grupės finansavimo trūkumą (54). Taigi, kaip buvo nuspręsta 1996 m. gruodžio 23 d. sprendimu, „AS Oslo Sporveier“ turėjo pateikti planą, kaip kompensuoti šį trūkumą. Taigi, buvo parengtas mokėjimo planas trūkumui iki 2020 metų pašalinti. Šį planą finansų priežiūros institucija patvirtino 1997 m. liepos 9 d.

| (85) | Pagal mokėjimo planą, siekdama padengti padidėjusias pensijų įmokas Oslo savivaldybė padidino metinę kompensaciją už viešąją paslaugą. |
| --- | --- |

(85)

Pagal mokėjimo planą, siekdama padengti padidėjusias pensijų įmokas Oslo savivaldybė padidino metinę kompensaciją už viešąją paslaugą.

7.3   Kapitalo injekcija į „Oslo Sporveiers Pensjonskasse“

| (86) | Norvegijos valdžios institucijų teigimu, 2003 m. Oslo savivaldybė priėmė sprendimą padengti „Oslo Sporveier“ įmonių grupės pensijų fondo finansavimo trūkumą vienkartine išmoka. Dėl to 2004 m. balandžio 2 d.„AS Oslo Sporveier“ į „Oslo Sporveiers Pensjonskasse“ įnešė 802,5 mln. NOK (55) bendram finansavimo trūkumui padengti (56). Šia kapitalo injekcija buvo padengtas pensijų įsipareigojimų, susijusių su įmonių „Oslo Sporvognsdrift AS“, „Oslo T-banedrift AS“, „AS Oslo Sporveier“ ir „AS Sporveisbussene“ darbuotojais, finansavimo trūkumas. |
| --- | --- |

(86)

Norvegijos valdžios institucijų teigimu, 2003 m. Oslo savivaldybė priėmė sprendimą padengti „Oslo Sporveier“ įmonių grupės pensijų fondo finansavimo trūkumą vienkartine išmoka. Dėl to 2004 m. balandžio 2 d.„AS Oslo Sporveier“ į „Oslo Sporveiers Pensjonskasse“ įnešė 802,5 mln. NOK (55) bendram finansavimo trūkumui padengti (56). Šia kapitalo injekcija buvo padengtas pensijų įsipareigojimų, susijusių su įmonių „Oslo Sporvognsdrift AS“, „Oslo T-banedrift AS“, „AS Oslo Sporveier“ ir „AS Sporveisbussene“ darbuotojais, finansavimo trūkumas.

| (87) | Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kad nors Oslo savivaldybė pagal įstatymą privalėjo padengti „Oslo Sporveier“ įmonių grupės finansavimo trūkumą, jai nebuvo privaloma tai padaryti vienkartine išmoka: ji tokį sprendimą priėmė, nes toks sprendimas buvo ekonomiškai naudingesnis negu amortizacijos plano vykdymas. Metinė amortizacijos suma, reikalinga finansavimo trūkumui padengti, būtų didesnė negu finansavimo išlaidos, susijusios su tokio paties dydžio banko paskolos palūkanomis. Be to, buvo įvertinta, kad vienkartinė išmoka veiklos biudžete leis sutaupyti apytiksliai 160 mln. NOK ir įmonių grupės metines pensijų išlaidas sumažins 60 mln. NOK. |
| --- | --- |

(87)

Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kad nors Oslo savivaldybė pagal įstatymą privalėjo padengti „Oslo Sporveier“ įmonių grupės finansavimo trūkumą, jai nebuvo privaloma tai padaryti vienkartine išmoka: ji tokį sprendimą priėmė, nes toks sprendimas buvo ekonomiškai naudingesnis negu amortizacijos plano vykdymas. Metinė amortizacijos suma, reikalinga finansavimo trūkumui padengti, būtų didesnė negu finansavimo išlaidos, susijusios su tokio paties dydžio banko paskolos palūkanomis. Be to, buvo įvertinta, kad vienkartinė išmoka veiklos biudžete leis sutaupyti apytiksliai 160 mln. NOK ir įmonių grupės metines pensijų išlaidas sumažins 60 mln. NOK.

| (88) | Iš 802,5 mln. NOK 111 760 000 NOK buvo skirta „AS Sporveisbussene“ pensijų įsipareigojimams padengti. Norvegijos valdžios institucijos teigia, kad „AS Oslo Sporveier“ visą sumą tiesiogiai sumokėjo „Oslo Sporveiers Pensjonskasse“ ir nepervedė „AS Sporveisbussene“ kaip grynųjų pinigų. 2004 m. finansinėse „AS Sporveisbussene“ ataskaitose 111 760 000 NOK įnašas pensijoms buvo apskaitytas kaip naujo akcinio kapitalo injekcija. |
| --- | --- |

(88)

Iš 802,5 mln. NOK 111 760 000 NOK buvo skirta „AS Sporveisbussene“ pensijų įsipareigojimams padengti. Norvegijos valdžios institucijos teigia, kad „AS Oslo Sporveier“ visą sumą tiesiogiai sumokėjo „Oslo Sporveiers Pensjonskasse“ ir nepervedė „AS Sporveisbussene“ kaip grynųjų pinigų. 2004 m. finansinėse „AS Sporveisbussene“ ataskaitose 111 760 000 NOK įnašas pensijoms buvo apskaitytas kaip naujo akcinio kapitalo injekcija.

7.4   Nepakankamas pensijų įsipareigojimų, susijusių su kelionių autobusais darbuotojais, finansavimas

| (89) | Pasak Norvegijos valdžios institucijų, „AS Sporveisbussene“ atliktos kapitalo injekcijos dalis buvo skirta kelionių autobusais veiklą vykdžiusių darbuotojų pensijų įsipareigojimams padengti nuo 1994 m. (kai buvo pradėta vykdyti kelionių autobusais veikla) iki 1997 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

(89)

Pasak Norvegijos valdžios institucijų, „AS Sporveisbussene“ atliktos kapitalo injekcijos dalis buvo skirta kelionių autobusais veiklą vykdžiusių darbuotojų pensijų įsipareigojimams padengti nuo 1994 m. (kai buvo pradėta vykdyti kelionių autobusais veikla) iki 1997 m. sausio 1 d.

| (90) | Norvegijos valdžios institucijos pateikė apskaičiavimus, iš kurių matyti, kad apytiksliai 430 300 NOK visos kapitalo injekcijos skirta nepakankamam kelionių autobusais skyriaus darbuotojų pensijų įsipareigojimų finansavimui padengti. |
| --- | --- |

(90)

Norvegijos valdžios institucijos pateikė apskaičiavimus, iš kurių matyti, kad apytiksliai 430 300 NOK visos kapitalo injekcijos skirta nepakankamam kelionių autobusais skyriaus darbuotojų pensijų įsipareigojimų finansavimui padengti.

7.5   Pensijų fondo pakeitimas į „Vital Forsikring ASA“

| (91) | Gavusi 111 760 000 NOK, „AS Sporveisbussene“ galėjo perkelti savo pensijų fondą iš „Oslo Sporveiers Pensjonskasse“ į gyvybės draudimo bendrovę „Vital Forsikring ASA“. Pakeitimas atliktas 2004 m. birželio 1 d. Pagal tuo metu galiojusius Norvegijos įstatymus, prieš perkeldama pensijų įsipareigojimus iš vieno fondo į kitą „AS Sporveisbussene“ turėjo sumokėti visas įmokas, skirtas finansavimo trūkumui padengti (57). |
| --- | --- |

(91)

Gavusi 111 760 000 NOK, „AS Sporveisbussene“ galėjo perkelti savo pensijų fondą iš „Oslo Sporveiers Pensjonskasse“ į gyvybės draudimo bendrovę „Vital Forsikring ASA“. Pakeitimas atliktas 2004 m. birželio 1 d. Pagal tuo metu galiojusius Norvegijos įstatymus, prieš perkeldama pensijų įsipareigojimus iš vieno fondo į kitą „AS Sporveisbussene“ turėjo sumokėti visas įmokas, skirtas finansavimo trūkumui padengti (57).

8.   „OSLO SPORVEIER“ ĮMONIŲ GRUPĖS APMOKESTINIMAS

8.1   Skundo pateikėjos teiginiai

| (92) | Pasak skundo pateikėjos, neigiama „AS Oslo Sporveier“ mokestine padėtimi pasinaudota „AS Sporveisbussene“ mokestinei naštai sumažinti. Gali būti, kad palankia „Oslo Sporveier“ įmonių grupės mokestine padėtimi buvo pasinaudota siekiant išvengti pelno mokesčio rinkoje, veikiančioje visiškos arba dalinės konkurencijos sąlygomis. Atrodo, kad šis skundas grindžiamas tuo, kad 2000–2004 m. „AS Sporveisbussene“, kurios pelnas prieš mokesčius buvo apytiksliai 54 796 000 NOK, ataskaitose nurodė, kad jos apmokestinamosios pajamos sudaro tik 2 027 000 NOK. |
| --- | --- |

(92)

Pasak skundo pateikėjos, neigiama „AS Oslo Sporveier“ mokestine padėtimi pasinaudota „AS Sporveisbussene“ mokestinei naštai sumažinti. Gali būti, kad palankia „Oslo Sporveier“ įmonių grupės mokestine padėtimi buvo pasinaudota siekiant išvengti pelno mokesčio rinkoje, veikiančioje visiškos arba dalinės konkurencijos sąlygomis. Atrodo, kad šis skundas grindžiamas tuo, kad 2000–2004 m. „AS Sporveisbussene“, kurios pelnas prieš mokesčius buvo apytiksliai 54 796 000 NOK, ataskaitose nurodė, kad jos apmokestinamosios pajamos sudaro tik 2 027 000 NOK.

| (93) | Norvegijos valdžios institucijos teigimu ir Institucijos nuomone, skundo pateikėja remiasi mokesčių taisyklėmis dėl tai pačiai grupei priklausančių įmonių įnašų (toliau – grupės įnašai). Anot jų, „AS Sporveisbussene“ pervedė dalį savo pelno, taip išvengdama pajamų mokesčio sumokėjimo nuo pervestos sumos. |
| --- | --- |

(93)

Norvegijos valdžios institucijos teigimu ir Institucijos nuomone, skundo pateikėja remiasi mokesčių taisyklėmis dėl tai pačiai grupei priklausančių įmonių įnašų (toliau – grupės įnašai). Anot jų, „AS Sporveisbussene“ pervedė dalį savo pelno, taip išvengdama pajamų mokesčio sumokėjimo nuo pervestos sumos.

8.2   Svarbios Norvegijos mokesčių įstatymo nuostatos

| (94) | Pagal Norvegijos mokesčių įstatymą (58) grupės įmonės turi būti apmokestinamos kaip pavieniai subjektai. Paprastai įmonių grupės mokesčių tikslais nėra konsoliduojamos, o tai reiškia, kad įmonė gali atskaityti tik savo nuostolius ir turi sumokėti mokesčius tik už savo gautą pelną. |
| --- | --- |

(94)

Pagal Norvegijos mokesčių įstatymą (58) grupės įmonės turi būti apmokestinamos kaip pavieniai subjektai. Paprastai įmonių grupės mokesčių tikslais nėra konsoliduojamos, o tai reiškia, kad įmonė gali atskaityti tik savo nuostolius ir turi sumokėti mokesčius tik už savo gautą pelną.

| (95) | Tačiau tam tikromis sąlygomis pagal mokesčių taisykles įmonė gali atskaityti iš savo apmokestinamųjų pajamų vienašalį kapitalo įnašą į kitą įmonę kaip grupės įnašą. |
| --- | --- |

(95)

Tačiau tam tikromis sąlygomis pagal mokesčių taisykles įmonė gali atskaityti iš savo apmokestinamųjų pajamų vienašalį kapitalo įnašą į kitą įmonę kaip grupės įnašą.

| (96) | Grupės įnašai leidžiami tais atvejais, kai (59) kapitalą įnešanti įmonė ir jį gaunanti įmonė yra ribotos atsakomybės bendrovės (60) ir priklauso tai pačiai grupei (61). Be to, patronuojančiajai įmonei turi priklausyti daugiau negu 90 proc. patronuojamosios įmonės nuosavybės ir lygiavertė balsavimo teisių dalis (62). Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kad šiuos reikalavimus būtina atitikti finansinių metų, kuriais atliekamas grupės įnašas, pabaigoje. |
| --- | --- |

(96)

Grupės įnašai leidžiami tais atvejais, kai (59) kapitalą įnešanti įmonė ir jį gaunanti įmonė yra ribotos atsakomybės bendrovės (60) ir priklauso tai pačiai grupei (61). Be to, patronuojančiajai įmonei turi priklausyti daugiau negu 90 proc. patronuojamosios įmonės nuosavybės ir lygiavertė balsavimo teisių dalis (62). Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kad šiuos reikalavimus būtina atitikti finansinių metų, kuriais atliekamas grupės įnašas, pabaigoje.

| (97) | Kapitalą įnešančios ir jį gaunančios įmonės apie įnašus privalo pranešti mokesčių institucijoms metinėse mokesčių deklaracijose pateikdamos išsamią informaciją nustatytose formose. |
| --- | --- |

(97)

Kapitalą įnešančios ir jį gaunančios įmonės apie įnašus privalo pranešti mokesčių institucijoms metinėse mokesčių deklaracijose pateikdamos išsamią informaciją nustatytose formose.

| (98) | Grupės įnašas gali būti grynieji pinigai, apyvartinis kapitalas arba kitoks finansinis įnašas (63). |
| --- | --- |

(98)

Grupės įnašas gali būti grynieji pinigai, apyvartinis kapitalas arba kitoks finansinis įnašas (63).

| (99) | Grupės įnašą atlikusi įmonė gali atskaityti šį įnašą tokia apimtimi, kokia jis įneštas iš jos apmokestinamųjų pajamų (64). Jeigu įmonės skiriamas grupės įnašas yra didesnis už jos apmokestinamąsias pajamas, perviršio suma negali būti atskaitoma (65). Įnašą gaunanti įmonė už grupės įnašą turi sumokėti mokesčius (66), tačiau neatskaitoma perviršio suma nėra laikoma įnašą gaunančios įmonės apmokestinamosiomis pajamomis. Įnašas jį gaunančios įmonės pajamoms yra priskiriamas tais pačiais metais, kuriais jį skirianti įmonė jį atskaito iš savo mokesčių. Jeigu įnašą gaunančioje įmonėje yra lėšų trūkumas, įnašu gali būti padengti bet kokie nuostoliai, įskaitant patirtus ankstesniais metais. Be to, privaloma įvykdyti reikalavimus, susijusius su ribotos atsakomybės bendrovės dividendų paskirstymu (67). |
| --- | --- |

(99)

Grupės įnašą atlikusi įmonė gali atskaityti šį įnašą tokia apimtimi, kokia jis įneštas iš jos apmokestinamųjų pajamų (64). Jeigu įmonės skiriamas grupės įnašas yra didesnis už jos apmokestinamąsias pajamas, perviršio suma negali būti atskaitoma (65). Įnašą gaunanti įmonė už grupės įnašą turi sumokėti mokesčius (66), tačiau neatskaitoma perviršio suma nėra laikoma įnašą gaunančios įmonės apmokestinamosiomis pajamomis. Įnašas jį gaunančios įmonės pajamoms yra priskiriamas tais pačiais metais, kuriais jį skirianti įmonė jį atskaito iš savo mokesčių. Jeigu įnašą gaunančioje įmonėje yra lėšų trūkumas, įnašu gali būti padengti bet kokie nuostoliai, įskaitant patirtus ankstesniais metais. Be to, privaloma įvykdyti reikalavimus, susijusius su ribotos atsakomybės bendrovės dividendų paskirstymu (67).

| (100) | Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kad grupės įnašų taisyklės vienodai taikomos visiems juridiniams asmenims, kuriems apmokestinami Norvegijos pajamų mokesčiu. Kad šios taisyklės būtų taikomos, nebūtinas joks vyriausybės leidimas, licencija ar panašus valstybės valdžios institucijos sutikimas. Šios taisyklės taikomos neatsižvelgiant į tai, kas kontroliuoja grupę, ir nepaisant šios grupės nacionalinės arba užsienio kilmės, privačios arba valstybinės nuosavybės. |
| --- | --- |

(100)

Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kad grupės įnašų taisyklės vienodai taikomos visiems juridiniams asmenims, kuriems apmokestinami Norvegijos pajamų mokesčiu. Kad šios taisyklės būtų taikomos, nebūtinas joks vyriausybės leidimas, licencija ar panašus valstybės valdžios institucijos sutikimas. Šios taisyklės taikomos neatsižvelgiant į tai, kas kontroliuoja grupę, ir nepaisant šios grupės nacionalinės arba užsienio kilmės, privačios arba valstybinės nuosavybės.

8.3   Grupės įnašų taisyklių taikymo priežastys

| (101) | Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kad šių taisyklių tikslas – sudaryti panašias mokestines sąlygas i) grupę sudarančioms įmonėms ir ii) kelias veiklas kaip vienai įmonei vykdančioms įmonėms ir nustatyti tarp jų mokestinį neutralumą. Tai pasiekiama suteikiant įmonių grupėms teisę kompensuoti vienos (arba kelių) įmonės nuostolius kitų tos pačios grupės įmonių pelnu, taip sudarant sąlygas apmokestinti įmonių grupę pagal jos konsoliduotąjį grynąjį apmokestinamąjį pelną. Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kad įmonių grupių įnašų taisyklėmis niekada nebuvo siekiama suteikti privilegijų tam tikroms įmonėms pagal tai, kam priklauso tų įmonių nuosavybė, arba pagal tai, kokią veiklą jos vykdo. |
| --- | --- |

(101)

Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kad šių taisyklių tikslas – sudaryti panašias mokestines sąlygas i) grupę sudarančioms įmonėms ir ii) kelias veiklas kaip vienai įmonei vykdančioms įmonėms ir nustatyti tarp jų mokestinį neutralumą. Tai pasiekiama suteikiant įmonių grupėms teisę kompensuoti vienos (arba kelių) įmonės nuostolius kitų tos pačios grupės įmonių pelnu, taip sudarant sąlygas apmokestinti įmonių grupę pagal jos konsoliduotąjį grynąjį apmokestinamąjį pelną. Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kad įmonių grupių įnašų taisyklėmis niekada nebuvo siekiama suteikti privilegijų tam tikroms įmonėms pagal tai, kam priklauso tų įmonių nuosavybė, arba pagal tai, kokią veiklą jos vykdo.

8.4   Įnašų taisyklių taikymas „Oslo Sporveier“ įmonių grupėje

| (102) | Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kad 2000 m. „AS Sporveisbussene“ į įmonę „AS Oslo Sporveier“ įnešė 4 068 000 NOK grupės įnašą, 2001 m. skyrė 8 365 000 NOK, o 2002–2004 m. įnašų neskyrė dėl mokesčių nuostolių (68). |
| --- | --- |

(102)

Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kad 2000 m. „AS Sporveisbussene“ į įmonę „AS Oslo Sporveier“ įnešė 4 068 000 NOK grupės įnašą, 2001 m. skyrė 8 365 000 NOK, o 2002–2004 m. įnašų neskyrė dėl mokesčių nuostolių (68).

9.   NORVEGIJOS VALDŽIOS INSTITUCIJŲ PASTABOS DĖL SPRENDIMO PRADĖTI PROCEDŪRĄ

9.1   Išsamesnė faktinė informacija, susijusi su „Asplan Viak“ ataskaita

| (103) | Pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą Norvegijos valdžios institucijos pateikė daugiau faktinės informacijos, svarbios vertinant priemones, kurių oficialus tyrimas atliekamas. Ši informacija nurodyta pirmesnėse dalyse. |
| --- | --- |

(103)

Pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą Norvegijos valdžios institucijos pateikė daugiau faktinės informacijos, svarbios vertinant priemones, kurių oficialus tyrimas atliekamas. Ši informacija nurodyta pirmesnėse dalyse.

| (104) | Be šių faktų, 2012 m. gegužės 25 d. Norvegijos valdžios institucijos pateikė Institucijai ataskaitą apie „AS Sporveisbussene“ našumą 1999–2002 m., kurią Norvegijos valdžios institucijos užsakė parengti nepriklausomo konsultanto „Asplan Viak AS“ (toliau – „Asplan Viak“ ataskaita) (69). Ataskaitoje „Asplan Viak AS“ palygino „AS Sporveisbussene“ išlaidas su kitų Norvegijos reguliarių susisiekimo autobusais paslaugų teikėjų išlaidomis. Ataskaitoje padaryta išvada, kad 1999–2002 m. „AS Sporveisbussene“ išlaidos buvo panašios arba mažesnės negu vidutinio gerai valdomo ir turinčio pakankamai transporto priemonių Norvegijos reguliaraus susisiekimo autobusais paslaugų teikėjo (70). |
| --- | --- |

(104)

Be šių faktų, 2012 m. gegužės 25 d. Norvegijos valdžios institucijos pateikė Institucijai ataskaitą apie „AS Sporveisbussene“ našumą 1999–2002 m., kurią Norvegijos valdžios institucijos užsakė parengti nepriklausomo konsultanto „Asplan Viak AS“ (toliau – „Asplan Viak“ ataskaita) (69). Ataskaitoje „Asplan Viak AS“ palygino „AS Sporveisbussene“ išlaidas su kitų Norvegijos reguliarių susisiekimo autobusais paslaugų teikėjų išlaidomis. Ataskaitoje padaryta išvada, kad 1999–2002 m. „AS Sporveisbussene“ išlaidos buvo panašios arba mažesnės negu vidutinio gerai valdomo ir turinčio pakankamai transporto priemonių Norvegijos reguliaraus susisiekimo autobusais paslaugų teikėjo (70).

| (105) | Norvegijos valdžios institucijos pateikė Institucijai informacijos apie komercinės susisiekimo autobusais veiklos finansinį perspektyvumą. Išskyrus 1998 m. nedidelį 29 000 NOK deficitą, veikla nuo jos pradžios 1994 m. buvo pelninga. Be to, Norvegijos valdžios institucijos pateikė Institucijai 2003 m. „AS Sporveisbussene“ komercinio susisiekimo autobusais veiklos strategiją (toliau – 2003 m. strategija), kurioje buvo keliamas tikslas 2003 m. gauti bendrą 1,5 mln. NOK pelną (prieš pridėtines išlaidas) ir pasiekti 14,1 mln. apyvartą. |
| --- | --- |

(105)

Norvegijos valdžios institucijos pateikė Institucijai informacijos apie komercinės susisiekimo autobusais veiklos finansinį perspektyvumą. Išskyrus 1998 m. nedidelį 29 000 NOK deficitą, veikla nuo jos pradžios 1994 m. buvo pelninga. Be to, Norvegijos valdžios institucijos pateikė Institucijai 2003 m. „AS Sporveisbussene“ komercinio susisiekimo autobusais veiklos strategiją (toliau – 2003 m. strategija), kurioje buvo keliamas tikslas 2003 m. gauti bendrą 1,5 mln. NOK pelną (prieš pridėtines išlaidas) ir pasiekti 14,1 mln. apyvartą.

9.2   Teisiniai argumentai

9.2.1   Schema

| (106) | Norvegijos valdžios institucijos teigia, kad vietinis reguliarus susisiekimas autobusais Osle buvo finansuojamas remiantis pagalbos schema, pagrįsta KTĮ ir KTR. |
| --- | --- |

(106)

Norvegijos valdžios institucijos teigia, kad vietinis reguliarus susisiekimas autobusais Osle buvo finansuojamas remiantis pagalbos schema, pagrįsta KTĮ ir KTR.

| (107) | Pirma, jos pabrėžia, kad yra aiškiai nustatyta, kokiam tikslui gali būti skiriamos subsidijos remiantis KTĮ 22 straipsniu: kompensacija gali būti skirta padengti tik tiems nuostoliams, kurie patirti teikiant apskrities pavestas reguliaraus susisiekimo paslaugas. Šiuo klausimu Norvegijos valdžios institucijos įrodinėja, kad nagrinėjama priemonė skiriasi nuo Suomijos priemonės, kurią Europos Komisija įvertino Åland Industrihus sprendime (71). |
| --- | --- |

(107)

Pirma, jos pabrėžia, kad yra aiškiai nustatyta, kokiam tikslui gali būti skiriamos subsidijos remiantis KTĮ 22 straipsniu: kompensacija gali būti skirta padengti tik tiems nuostoliams, kurie patirti teikiant apskrities pavestas reguliaraus susisiekimo paslaugas. Šiuo klausimu Norvegijos valdžios institucijos įrodinėja, kad nagrinėjama priemonė skiriasi nuo Suomijos priemonės, kurią Europos Komisija įvertino Åland Industrihus sprendime (71).

| (108) | Antra, jos pažymi, kad Oslo savivaldybės diskrecija apskaičiuoti kompensaciją už viešąją paslaugą yra ribojama nacionalinių pagal KTR nustatytų gairių. Norvegijos valdžios institucijos įrodinėja, kad vyriausybės apribota apskričių diskrecija patvirtina išvadą, kad kompensacija skiriama remiantis pagalbos schema. Didelė kompensacijos dalis yra finansuojama valstybės (o ne apskrities) lėšomis. Susisiekimo ministerija i) turi teisę nustatyti gaires dėl maršrutų tvarkaraščių turinio ir jų skelbimo; ii) turi teisę tvirtinti tarifus; iii) nustato valstybines nuolaidas; iv) gali nustatyti gaires dėl bilietų pardavimo sistemų naudojimo ir v) turi įgaliojimą tvirtinti bendrąsias reguliaraus susisiekimo paslaugų sąlygas. |
| --- | --- |

(108)

Antra, jos pažymi, kad Oslo savivaldybės diskrecija apskaičiuoti kompensaciją už viešąją paslaugą yra ribojama nacionalinių pagal KTR nustatytų gairių. Norvegijos valdžios institucijos įrodinėja, kad vyriausybės apribota apskričių diskrecija patvirtina išvadą, kad kompensacija skiriama remiantis pagalbos schema. Didelė kompensacijos dalis yra finansuojama valstybės (o ne apskrities) lėšomis. Susisiekimo ministerija i) turi teisę nustatyti gaires dėl maršrutų tvarkaraščių turinio ir jų skelbimo; ii) turi teisę tvirtinti tarifus; iii) nustato valstybines nuolaidas; iv) gali nustatyti gaires dėl bilietų pardavimo sistemų naudojimo ir v) turi įgaliojimą tvirtinti bendrąsias reguliaraus susisiekimo paslaugų sąlygas.

| (109) | Galiausiai jos įrodinėja, jog nuosekli administracinė praktika Osle įrodo, kad pagalba buvo išmokėta remiantis schema. |
| --- | --- |

(109)

Galiausiai jos įrodinėja, jog nuosekli administracinė praktika Osle įrodo, kad pagalba buvo išmokėta remiantis schema.

9.2.2   Kompensacijos priemokų arba sumažinimo už kokybę sistema

| (110) | Norvegijos valdžios institucijos įrodinėja, kad kompensacijos priemokų arba sumažinimo už kokybę sistema sudaro bendros kompensavimo už viešąsias vietinio reguliaraus susisiekimo autobusais paslaugas Osle sistemos dalį ir kad ji yra neatsiejama nuo pagalbos schemos. Jos priduria, kad 2004 m. buvo sumokėta 3,9 mln. NOK priemoka, o tai sudaro 0,8 proc. „AS Sporveisbussene“ pajamų tais metais (483,5 mln. NOK). Be to, jos įrodinėja, kad tai bet kuriuo atveju sudaro „AS Sporveisbussene“ pakankamo pelno dalį. |
| --- | --- |

(110)

Norvegijos valdžios institucijos įrodinėja, kad kompensacijos priemokų arba sumažinimo už kokybę sistema sudaro bendros kompensavimo už viešąsias vietinio reguliaraus susisiekimo autobusais paslaugas Osle sistemos dalį ir kad ji yra neatsiejama nuo pagalbos schemos. Jos priduria, kad 2004 m. buvo sumokėta 3,9 mln. NOK priemoka, o tai sudaro 0,8 proc. „AS Sporveisbussene“ pajamų tais metais (483,5 mln. NOK). Be to, jos įrodinėja, kad tai bet kuriuo atveju sudaro „AS Sporveisbussene“ pakankamo pelno dalį.

9.2.3   Bendrų išlaidų paskirstymas ir paslaugos tarp grupės įmonių

| (111) | Remdamasi pateikta informacija, Institucija daro išvadą, kad, Norvegijos valdžios institucijos teigimu, valstybės pagalba nėra susijusi su bendrų išlaidų paskirstymu ir mokėjimu už paslaugas tarp grupės įmonių, nes šie sandoriai tarp grupės įmonių ir – kiek mažesniu mastu – tarp grupės įmonių ir „AS Oslo Sporveier“ yra pagrįsti įprastinėmis komercinėmis sąlygomis ir principais. |
| --- | --- |

(111)

Remdamasi pateikta informacija, Institucija daro išvadą, kad, Norvegijos valdžios institucijos teigimu, valstybės pagalba nėra susijusi su bendrų išlaidų paskirstymu ir mokėjimu už paslaugas tarp grupės įmonių, nes šie sandoriai tarp grupės įmonių ir – kiek mažesniu mastu – tarp grupės įmonių ir „AS Oslo Sporveier“ yra pagrįsti įprastinėmis komercinėmis sąlygomis ir principais.

9.2.4   Kapitalo injekcija komercinei veiklai

| (112) | Norvegijos valdžios institucijos įrodinėja, kad apytiksliai 430 300 NOK iš 2004 m. kapitalo injekcijos, skirtos padengti pensijų išlaidoms, susijusioms vien su komercine į viešosios paslaugos sritį nepatenkančia veikla (toliau – kapitalo injekcija komercinei veiklai), yra ne valstybės pagalba, o investicija, atlikta rinkos sąlygomis pagal rinkos ekonomikos investuotojo principą. Be to, jos pabrėžia, kad priešingai, negu nurodyta sprendime pradėti procedūrą (72), Oslo savivaldybė 2002 m., prieš atlikdama 2004 m. kapitalo injekciją, tapo vienintele „AS Oslo Sporveier“ savininke. Norvegijos valdžios institucijos taip pat pateikė Institucijai informaciją apie komercinės susisiekimo autobusais veiklos finansinį perspektyvumą. Išskyrus nedidelį 29 000 NOK deficitą 1998 m., veikla nuo jos pradžios 1994 m. buvo pelninga. Remiantis 2003 m. komercinio susisiekimo autobusais veiklos strategija, 2003 m. buvo siekiama gauti bendrą 1,5 mln. NOK pelną (prieš pridėtines išlaidas) ir pasiekti 14,1 mln. apyvartą. Tuo pagrindu ir remdamosi Institucijos sprendime pradėti procedūrą pateiktu rinkos ekonomikos investuotojo kriterijumi (73), Norvegijos valdžios institucijos įrodinėja, kad kapitalo injekcija komercinei veiklai buvo iš esmės naudingesnė negu įmonės likvidavimas ir tos pačios sumos investavimas kur nors kitur, nes didelės likvidavimo išlaidos būtų gerokai viršijusios kapitalo injekcijos kainą. |
| --- | --- |

(112)

Norvegijos valdžios institucijos įrodinėja, kad apytiksliai 430 300 NOK iš 2004 m. kapitalo injekcijos, skirtos padengti pensijų išlaidoms, susijusioms vien su komercine į viešosios paslaugos sritį nepatenkančia veikla (toliau – kapitalo injekcija komercinei veiklai), yra ne valstybės pagalba, o investicija, atlikta rinkos sąlygomis pagal rinkos ekonomikos investuotojo principą. Be to, jos pabrėžia, kad priešingai, negu nurodyta sprendime pradėti procedūrą (72), Oslo savivaldybė 2002 m., prieš atlikdama 2004 m. kapitalo injekciją, tapo vienintele „AS Oslo Sporveier“ savininke. Norvegijos valdžios institucijos taip pat pateikė Institucijai informaciją apie komercinės susisiekimo autobusais veiklos finansinį perspektyvumą. Išskyrus nedidelį 29 000 NOK deficitą 1998 m., veikla nuo jos pradžios 1994 m. buvo pelninga. Remiantis 2003 m. komercinio susisiekimo autobusais veiklos strategija, 2003 m. buvo siekiama gauti bendrą 1,5 mln. NOK pelną (prieš pridėtines išlaidas) ir pasiekti 14,1 mln. apyvartą. Tuo pagrindu ir remdamosi Institucijos sprendime pradėti procedūrą pateiktu rinkos ekonomikos investuotojo kriterijumi (73), Norvegijos valdžios institucijos įrodinėja, kad kapitalo injekcija komercinei veiklai buvo iš esmės naudingesnė negu įmonės likvidavimas ir tos pačios sumos investavimas kur nors kitur, nes didelės likvidavimo išlaidos būtų gerokai viršijusios kapitalo injekcijos kainą.

| (113) | Be to, pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą Norvegijos valdžios institucijos aiškina, kad ir viešosios paslaugos veiklą, ir komercinę veiklą vykdę darbuotojai dirbo tame pačiame juridiniame asmenyje ir priklausė tam pačiam pensijų fondui. Be to, pagal Norvegijos įstatymus draudžiama neįtraukti tam tikrų pensijų fondo narių, kai yra dengiamas fondo lėšų trūkumas. Norvegijos valdžios institucijų tvirtinimu, tai įrodo, kad tokiomis aplinkybėmis privatus investuotojas būtų taip pat turėjęs vykdyti kapitalo didinimą. |
| --- | --- |

(113)

Be to, pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą Norvegijos valdžios institucijos aiškina, kad ir viešosios paslaugos veiklą, ir komercinę veiklą vykdę darbuotojai dirbo tame pačiame juridiniame asmenyje ir priklausė tam pačiam pensijų fondui. Be to, pagal Norvegijos įstatymus draudžiama neįtraukti tam tikrų pensijų fondo narių, kai yra dengiamas fondo lėšų trūkumas. Norvegijos valdžios institucijų tvirtinimu, tai įrodo, kad tokiomis aplinkybėmis privatus investuotojas būtų taip pat turėjęs vykdyti kapitalo didinimą.

| (114) | Be to, Norvegijos valdžios institucijos įrodinėja, kad kapitalo injekcija komercinei veiklai nėra valstybės pagalba, nes yra mažesnė negu de minimis riba. |
| --- | --- |

(114)

Be to, Norvegijos valdžios institucijos įrodinėja, kad kapitalo injekcija komercinei veiklai nėra valstybės pagalba, nes yra mažesnė negu de minimis riba.

9.2.5   „Oslo Sporveier“ įmonių grupės apmokestinimas

| (115) | Remiantis Norvegijos valdžios institucijų pateiktomis pastabomis, darytina išvada, kad valstybės pagalba į įmonių grupės įnašams taikomas taisykles nepatenka, nes šios taisyklės taikomos visoms įmonėms, kurios yra įsisteigusios Norvegijoje ir siekia konsoliduoti mokesčius grupės viduje. |
| --- | --- |

(115)

Remiantis Norvegijos valdžios institucijų pateiktomis pastabomis, darytina išvada, kad valstybės pagalba į įmonių grupės įnašams taikomas taisykles nepatenka, nes šios taisyklės taikomos visoms įmonėms, kurios yra įsisteigusios Norvegijoje ir siekia konsoliduoti mokesčius grupės viduje.

9.2.6   Suderinama pagalba

| (116) | Norvegijos valdžios institucijos įrodinėja, kad kompensacija, skirta už viešosios paslaugos teikimą, nebuvo pernelyg didelė ir dėl šios priežasties ji yra suderinama su EEE susitarimo 49 straipsniu. |
| --- | --- |

(116)

Norvegijos valdžios institucijos įrodinėja, kad kompensacija, skirta už viešosios paslaugos teikimą, nebuvo pernelyg didelė ir dėl šios priežasties ji yra suderinama su EEE susitarimo 49 straipsniu.

10.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

| (117) | Institucija gavo pastabų iš dviejų suinteresuotųjų šalių: skundo pateikėjos „Konkurrenten.no AS“ ir su skundo pateikėja susijusios įmonės „Risdal Touring AS“. |
| --- | --- |

(117)

Institucija gavo pastabų iš dviejų suinteresuotųjų šalių: skundo pateikėjos „Konkurrenten.no AS“ ir su skundo pateikėja susijusios įmonės „Risdal Touring AS“.

| (118) | Skundo pateikėja remiasi Institucijai ir ELPA teismui pateiktais dokumentais, kuriuose ji išaiškino savo poziciją dėl šios bylos. Skundo pateikėja nesutinka, kad Institucija i) remtųsi beveik vien tik Norvegijos valdžios institucijų neoficialiu būdu pateikta informacija; ii) išskirtų skundo pateikėjos nurodytas priemones į dvi atskiras bylas ir iii) nesuteiktų jai teisės susipažinti su bylos medžiaga. Skundo pateikėja abejoja Institucijos noru atlikti nešališką ir išsamų tyrimą. |
| --- | --- |

(118)

Skundo pateikėja remiasi Institucijai ir ELPA teismui pateiktais dokumentais, kuriuose ji išaiškino savo poziciją dėl šios bylos. Skundo pateikėja nesutinka, kad Institucija i) remtųsi beveik vien tik Norvegijos valdžios institucijų neoficialiu būdu pateikta informacija; ii) išskirtų skundo pateikėjos nurodytas priemones į dvi atskiras bylas ir iii) nesuteiktų jai teisės susipažinti su bylos medžiaga. Skundo pateikėja abejoja Institucijos noru atlikti nešališką ir išsamų tyrimą.

| (119) | „Risdal Touring AS“ priklauso tai pačiai įmonių grupei kaip ir skundo pateikėja. Ji pritaria skundo pateikėjos keliamoms problemoms. Įmonė apgailestauja dėl tariamo Institucijos sprendimo neleisti viešai susipažinti su bylos medžiaga ir dėl nagrinėjamos bylos proceso trukmės. Ji pabrėžia, kad tokiomis aplinkybėmis kyla klausimas dėl Institucijos pajėgumo ir noro atlikti nešališką bei išsamų tyrimą. |
| --- | --- |

(119)

„Risdal Touring AS“ priklauso tai pačiai įmonių grupei kaip ir skundo pateikėja. Ji pritaria skundo pateikėjos keliamoms problemoms. Įmonė apgailestauja dėl tariamo Institucijos sprendimo neleisti viešai susipažinti su bylos medžiaga ir dėl nagrinėjamos bylos proceso trukmės. Ji pabrėžia, kad tokiomis aplinkybėmis kyla klausimas dėl Institucijos pajėgumo ir noro atlikti nešališką bei išsamų tyrimą.

II.   VERTINIMAS

1.   VALSTYBĖS PAGALBOS BUVIMAS

| (120) | EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje nustatyta:
  „Išskyrus tuos atvejus, kai šis Susitarimas nustato kitaip, EB valstybių narių, ELPA valstybių arba iš jų valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su šiuo Susitarimu, kai ji daro poveikį Susitariančiųjų Šalių tarpusavio prekybai.“ |
| --- | --- |

(120)

EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje nustatyta:

„Išskyrus tuos atvejus, kai šis Susitarimas nustato kitaip, EB valstybių narių, ELPA valstybių arba iš jų valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su šiuo Susitarimu, kai ji daro poveikį Susitariančiųjų Šalių tarpusavio prekybai.“

| (121) | Pirma, Institucija vertina, ar įmonių grupės apmokestinimo priemonė yra susijusi su valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(121)

Pirma, Institucija vertina, ar įmonių grupės apmokestinimo priemonė yra susijusi su valstybės pagalba.

| (122) | Antra, Institucija pateikia valstybės pagalbos, susijusios su kapitalo injekcija komercinei veiklai, pobūdžio įvertinimą. Kaip jau paaiškinta, tai yra dalis platesnės priemonės (2004 m. kapitalo injekcijos, skirtos pensijų sąskaitų nepakankamam finansavimui padengti). Priešingai negu kitos 2004 m. kapitalo injekcijos dalies atveju, kapitalo injekcijos, skirtos komercinei veiklai, lėšomis buvo padengtos su viešąja paslauga nesusijusios paslaugos, tai yra nepakankamas „AS Sporveisbussene“ komercinio padalinio darbuotojų pensijų sąskaitų finansavimas. Siekiant įvertinti abiejų 2004 m. kapitalo injekcijos dalių pobūdį, reikia jas išskirti, nes šios kapitalo injekcijos dalys turi būti vertinamos remiantis skirtingu teisiniu pagrindu. Taigi, nors kompensacijos už viešąją paslaugą priemonės vertinamos remiantis Europos Teisingumo Teismo (toliau – Teisingumo Teismas) Altmark sprendime suformuluotais principais (74), vertinant priemones, kurios nėra kompensacija už viešąją paslaugą, tais principais nėra remiamasi. |
| --- | --- |

(122)

Antra, Institucija pateikia valstybės pagalbos, susijusios su kapitalo injekcija komercinei veiklai, pobūdžio įvertinimą. Kaip jau paaiškinta, tai yra dalis platesnės priemonės (2004 m. kapitalo injekcijos, skirtos pensijų sąskaitų nepakankamam finansavimui padengti). Priešingai negu kitos 2004 m. kapitalo injekcijos dalies atveju, kapitalo injekcijos, skirtos komercinei veiklai, lėšomis buvo padengtos su viešąja paslauga nesusijusios paslaugos, tai yra nepakankamas „AS Sporveisbussene“ komercinio padalinio darbuotojų pensijų sąskaitų finansavimas. Siekiant įvertinti abiejų 2004 m. kapitalo injekcijos dalių pobūdį, reikia jas išskirti, nes šios kapitalo injekcijos dalys turi būti vertinamos remiantis skirtingu teisiniu pagrindu. Taigi, nors kompensacijos už viešąją paslaugą priemonės vertinamos remiantis Europos Teisingumo Teismo (toliau – Teisingumo Teismas) Altmark sprendime suformuluotais principais (74), vertinant priemones, kurios nėra kompensacija už viešąją paslaugą, tais principais nėra remiamasi.

| (123) | Trečia, Institucija vertina, ar metinė kompensacija ir kapitalo injekcija viešajai paslaugai yra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(123)

Trečia, Institucija vertina, ar metinė kompensacija ir kapitalo injekcija viešajai paslaugai yra valstybės pagalba.

1.1   „Oslo Sporveier“ įmonių grupės apmokestinimas

| (124) | Skundo pateikėja įrodinėjo, kad neigiama „AS Oslo Sporveier“ mokestine padėtimi buvo pasinaudota „AS Sporveisbussene“ mokestinei naštai sumažinti. Institucijos nuomone, skundo pateikėja remiasi apmokestinimo taisyklėmis dėl tai pačiai grupei priklausančių įmonių įnašų (toliau – grupės įnašai). |
| --- | --- |

(124)

Skundo pateikėja įrodinėjo, kad neigiama „AS Oslo Sporveier“ mokestine padėtimi buvo pasinaudota „AS Sporveisbussene“ mokestinei naštai sumažinti. Institucijos nuomone, skundo pateikėja remiasi apmokestinimo taisyklėmis dėl tai pačiai grupei priklausančių įmonių įnašų (toliau – grupės įnašai).

| (125) | Institucija atkreipia dėmesį, kad šios taisyklės taikomos „AS Oslo Sporveier“ ir „AS Sporveisbussene“, nes „AS Sporveisbussene“ yra visiškai „AS Oslo Sporveier“ priklausanti patronuojamoji įmonė. Taigi, „AS Oslo Sporveier“ arba bet kuri jos patronuojamoji įmonė iš esmės galėjo subalansuoti apmokestinamąjį pelną paskirstydama įnašus įmonių grupėje. |
| --- | --- |

(125)

Institucija atkreipia dėmesį, kad šios taisyklės taikomos „AS Oslo Sporveier“ ir „AS Sporveisbussene“, nes „AS Sporveisbussene“ yra visiškai „AS Oslo Sporveier“ priklausanti patronuojamoji įmonė. Taigi, „AS Oslo Sporveier“ arba bet kuri jos patronuojamoji įmonė iš esmės galėjo subalansuoti apmokestinamąjį pelną paskirstydama įnašus įmonių grupėje.

| (126) | Institucija atkreipia dėmesį, jog skundo pateikėja ginčija bendrųjų Norvegijos taisyklių dėl juridinių asmenų apmokestinimo taikymą. Institucija pastebi, kad skundo pateikėja netvirtino, kad atitinkamos mokesčių taisyklės yra parengtos taip, kad valstybės pagalba gali būti suteikta tam tikroms įmonėms, ir nepateikė jokios informacijos, kuri tai pagrįstų. |
| --- | --- |

(126)

Institucija atkreipia dėmesį, jog skundo pateikėja ginčija bendrųjų Norvegijos taisyklių dėl juridinių asmenų apmokestinimo taikymą. Institucija pastebi, kad skundo pateikėja netvirtino, kad atitinkamos mokesčių taisyklės yra parengtos taip, kad valstybės pagalba gali būti suteikta tam tikroms įmonėms, ir nepateikė jokios informacijos, kuri tai pagrįstų.

| (127) | Pagal nusistovėjusią teismo praktiką, nustatant, ar priemonė yra atrankinio pobūdžio, būtina išnagrinėti, ar atitinkamoje teisinėje sistemoje ši priemonė suteikia pranašumą tam tikroms įmonėms, lyginant jas su kitomis įmonėmis, kurių faktinė ir teisinė padėtis yra panaši (75). Taigi, gali būti, kad tam tikra nacionalinė apmokestinimo sistema su valstybės pagalba nėra susijusi, nors tam tikroje EEE valstybėje ji neatitinka bendrosios juridinių asmenų apmokestinimo sistemos. |
| --- | --- |

(127)

Pagal nusistovėjusią teismo praktiką, nustatant, ar priemonė yra atrankinio pobūdžio, būtina išnagrinėti, ar atitinkamoje teisinėje sistemoje ši priemonė suteikia pranašumą tam tikroms įmonėms, lyginant jas su kitomis įmonėmis, kurių faktinė ir teisinė padėtis yra panaši (75). Taigi, gali būti, kad tam tikra nacionalinė apmokestinimo sistema su valstybės pagalba nėra susijusi, nors tam tikroje EEE valstybėje ji neatitinka bendrosios juridinių asmenų apmokestinimo sistemos.

| (128) | Nagrinėjamų įnašų atveju grupės įmonių teisinė ir faktinė padėtis nėra panaši į tai grupei nepriklausančių įmonių padėtį. Kai patronuojančioji įmonė skiria įnašą patronuojamajai įmonei ir taip sumažina savo apmokestinamąsias pajamas, tokiu įnašu nesiekiama padidinti vienos šalies pelno kitos šalies sąskaita, o tik sudaromos sąlygos mokestiniu požiūriu vertinti grupę taip pat kaip vieną kelias veiklas vykdančią įmonę ir yra užtikrinamas mokestinis neutralumas tarp vieną grupę sudarančių įmonių ir vienos kelias veiklas vykdančios įmonės. |
| --- | --- |

(128)

Nagrinėjamų įnašų atveju grupės įmonių teisinė ir faktinė padėtis nėra panaši į tai grupei nepriklausančių įmonių padėtį. Kai patronuojančioji įmonė skiria įnašą patronuojamajai įmonei ir taip sumažina savo apmokestinamąsias pajamas, tokiu įnašu nesiekiama padidinti vienos šalies pelno kitos šalies sąskaita, o tik sudaromos sąlygos mokestiniu požiūriu vertinti grupę taip pat kaip vieną kelias veiklas vykdančią įmonę ir yra užtikrinamas mokestinis neutralumas tarp vieną grupę sudarančių įmonių ir vienos kelias veiklas vykdančios įmonės.

| (129) | Kaip pabrėžiama Institucijos valstybės pagalbos taisyklių taikymo su tiesioginiu verslo apmokestinimu susijusioms priemonėms gairių 3.1 dalyje, valstybės pagalbos taisyklėmis neribojamos ELPA valstybių galios vykdyti tokią ekonominę politiką, kokią jos laiko esant tinkamiausia, ir visų pirma paskirstyti mokesčių naštą pagal skirtingus pramonės veiksnius taip, kaip jos mano esant tinkama. |
| --- | --- |

(129)

Kaip pabrėžiama Institucijos valstybės pagalbos taisyklių taikymo su tiesioginiu verslo apmokestinimu susijusioms priemonėms gairių 3.1 dalyje, valstybės pagalbos taisyklėmis neribojamos ELPA valstybių galios vykdyti tokią ekonominę politiką, kokią jos laiko esant tinkamiausia, ir visų pirma paskirstyti mokesčių naštą pagal skirtingus pramonės veiksnius taip, kaip jos mano esant tinkama.

| (130) | Institucija sutinka su Norvegijos valdžios institucijomis, kad šia priemone iš tikrųjų gali pasinaudoti bet kuri Norvegijoje įsisteigusi juridinių asmenų pelno mokesčiu apmokestinama įmonė, taigi, ir Norvegijoje patronuojamųjų įmonių turinčios užsienio įmonės. Dėl įstatymuose nustatyto kapitalo, būtino steigiant ribotos atsakomybės bendrovę, kurio suma tyrimo laikotarpiu buvo 100 000 NOK, atskira įmonė galėjo Norvegijoje įsteigti antrą įmonę, taigi, ir grupę. Dėl šios priežasties atskira įmonė galėjo suformuoti grupę be didelių kapitalo išteklių. Taigi, tokia schema gali pasinaudoti daugelis ir jos tikslas – užtikrinti panašias mokestines sąlygas neatsižvelgiant į įmonės dydį arba struktūrą. |
| --- | --- |

(130)

Institucija sutinka su Norvegijos valdžios institucijomis, kad šia priemone iš tikrųjų gali pasinaudoti bet kuri Norvegijoje įsisteigusi juridinių asmenų pelno mokesčiu apmokestinama įmonė, taigi, ir Norvegijoje patronuojamųjų įmonių turinčios užsienio įmonės. Dėl įstatymuose nustatyto kapitalo, būtino steigiant ribotos atsakomybės bendrovę, kurio suma tyrimo laikotarpiu buvo 100 000 NOK, atskira įmonė galėjo Norvegijoje įsteigti antrą įmonę, taigi, ir grupę. Dėl šios priežasties atskira įmonė galėjo suformuoti grupę be didelių kapitalo išteklių. Taigi, tokia schema gali pasinaudoti daugelis ir jos tikslas – užtikrinti panašias mokestines sąlygas neatsižvelgiant į įmonės dydį arba struktūrą.

| (131) | Atsižvelgdama į tai, Institucija mano, kad apmokestinamųjų pajamų subalansavimas atliekant grupės įnašą nesuteiktų „AS Sporveisbussene“ ekonominio pranašumo, jeigu tam, kad galėtų pasinaudoti mokesčio atskaita, ji privalėtų įnešti į kitą grupės įmonę tokią įnašo sumą, kuria sumažinta mokesčio bazė. Taigi, tokios mokestinės sąlygos nėra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(131)

Atsižvelgdama į tai, Institucija mano, kad apmokestinamųjų pajamų subalansavimas atliekant grupės įnašą nesuteiktų „AS Sporveisbussene“ ekonominio pranašumo, jeigu tam, kad galėtų pasinaudoti mokesčio atskaita, ji privalėtų įnešti į kitą grupės įmonę tokią įnašo sumą, kuria sumažinta mokesčio bazė. Taigi, tokios mokestinės sąlygos nėra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje.

1.2   Kapitalo injekcija komercinei veiklai

1.2.1   De minimis

| (132) | Kaip jau paaiškinta, panašu, kad apytiksliai 430 300 NOK iš 2004 m. kapitalo injekcijos buvo skirta nepakankamam kelionių autobusais skyriaus pensijų sąskaitų finansavimui padengti. Kadangi ši skirto kapitalo dalis nėra susijusi su viešosios paslaugos išlaidomis, ji nėra vertinama remiantis Altmark sprendimu. |
| --- | --- |

(132)

Kaip jau paaiškinta, panašu, kad apytiksliai 430 300 NOK iš 2004 m. kapitalo injekcijos buvo skirta nepakankamam kelionių autobusais skyriaus pensijų sąskaitų finansavimui padengti. Kadangi ši skirto kapitalo dalis nėra susijusi su viešosios paslaugos išlaidomis, ji nėra vertinama remiantis Altmark sprendimu.

| (133) | Be to, 2006 m. gruodžio 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1998/2006 dėl EB sutarties 87 straipsnio (dabar SESV 107 straipsnis) ir 88 straipsnio (dabar SESV 108 straipsnis) taikymo de minimis pagalbai šiai bylai atveju netaikomas (76). Apytiksliai 430 300 NOK suma buvo dalis už viešąją paslaugą sumokėtos bendros 111 760 000 NOK sumos ir todėl yra sudedamoji jos dalis. Dėl šios priežasties ši suma negali būti laikoma atskira priemone, atitinkančia de minimis reglamento sąlygas (77). |
| --- | --- |

(133)

Be to, 2006 m. gruodžio 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1998/2006 dėl EB sutarties 87 straipsnio (dabar SESV 107 straipsnis) ir 88 straipsnio (dabar SESV 108 straipsnis) taikymo de minimis pagalbai šiai bylai atveju netaikomas (76). Apytiksliai 430 300 NOK suma buvo dalis už viešąją paslaugą sumokėtos bendros 111 760 000 NOK sumos ir todėl yra sudedamoji jos dalis. Dėl šios priežasties ši suma negali būti laikoma atskira priemone, atitinkančia de minimis reglamento sąlygas (77).

| (134) | Be to, šio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje aiškiai nustatyta, kad „kai pagal pagalbos priemonę numatyta bendra pagalbos suma viršija šią ribą (200 000 eurų arba 100 000 eurų kelių transporto sektoriuje), šis reglamentas negali būti taikomas pagalbos sumai, net mažai jos daliai, kuri neviršija nustatytos ribos. Tokiu atveju šis reglamentas negali būti taikomas pagalbos priemonei nei pagalbos suteikimo metu, nei bet kada vėliau“ (78). |
| --- | --- |

(134)

Be to, šio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje aiškiai nustatyta, kad „kai pagal pagalbos priemonę numatyta bendra pagalbos suma viršija šią ribą (200 000 eurų arba 100 000 eurų kelių transporto sektoriuje), šis reglamentas negali būti taikomas pagalbos sumai, net mažai jos daliai, kuri neviršija nustatytos ribos. Tokiu atveju šis reglamentas negali būti taikomas pagalbos priemonei nei pagalbos suteikimo metu, nei bet kada vėliau“ (78).

1.2.2   Rinkos ekonomikos investuotojo principas

| (135) | Pagal nusistovėjusią teismo praktiką Institucija turi nustatyti, ar įmonė „AS Sporveisbussene“, kuriai buvo skirta priemonė, įgijo ekonominį pranašumą, kurio nebūtų įgijusi įprastomis rinkos sąlygomis (79). Tai vertindama, Institucija turi taikyti rinkos ekonomikos investuotojo principą (80), kuris iš esmės reiškia, kad valstybės pagalba suteikiama, kai valstybė įmonei parūpina lėšų, kurių įprastomis aplinkybėmis privatus investuotojas, taikydamas įprastus komercinius kriterijus ir nepaisydamas kitų socialinio, politinio arba filantropinio pobūdžio aplinkybių, nesuteiktų (81). |
| --- | --- |

(135)

Pagal nusistovėjusią teismo praktiką Institucija turi nustatyti, ar įmonė „AS Sporveisbussene“, kuriai buvo skirta priemonė, įgijo ekonominį pranašumą, kurio nebūtų įgijusi įprastomis rinkos sąlygomis (79). Tai vertindama, Institucija turi taikyti rinkos ekonomikos investuotojo principą (80), kuris iš esmės reiškia, kad valstybės pagalba suteikiama, kai valstybė įmonei parūpina lėšų, kurių įprastomis aplinkybėmis privatus investuotojas, taikydamas įprastus komercinius kriterijus ir nepaisydamas kitų socialinio, politinio arba filantropinio pobūdžio aplinkybių, nesuteiktų (81).

| (136) | Reikėtų priminti, kad pradinis amortizacijos planas buvo priimtas remiantis Norvegijos finansų priežiūros institucijos sprendimu, pagal kurį reikalaujama, kad „AS Oslo Sporveier“ kompensuotų savo pensijų fondo finansavimo trūkumą. Tai reiškė, kad „AS Oslo Sporveier“ ir „AS Sporveisbussene“ savininkai turėjo arba išspręsti nepakankamo savo veiklos finansavimo klausimą, arba rizikuoti, kad jų įmonės gali tapti nemokios. |
| --- | --- |

(136)

Reikėtų priminti, kad pradinis amortizacijos planas buvo priimtas remiantis Norvegijos finansų priežiūros institucijos sprendimu, pagal kurį reikalaujama, kad „AS Oslo Sporveier“ kompensuotų savo pensijų fondo finansavimo trūkumą. Tai reiškė, kad „AS Oslo Sporveier“ ir „AS Sporveisbussene“ savininkai turėjo arba išspręsti nepakankamo savo veiklos finansavimo klausimą, arba rizikuoti, kad jų įmonės gali tapti nemokios.

| (137) | Vertindama, ar kapitalo injekcija buvo atlikta tokiomis sąlygomis, kurios būtų priimtinos privačiam investuotojui, Institucija nurodo, kad privatus investuotojas, kurio padėtis būtų panaši, t. y. kuris turėtų pasirinkti a) skirti įmonei naujo kapitalo ar b) įmonę likviduoti ir tą pačią sumą investuoti kitur, a strategiją pasirinktų tik tuo atveju, jeigu ji, apskritai paėmus, būtų pelningesnė už b strategiją. Tai reiškia, kad, norint atitikti rinkos ekonomikos investuotojo standartą, nepakanka pasirinkti „pigiausią“ sprendimą, o būtina įrodyti, kad šio „pigiausio sprendimo“ kainos būsimos grąžos dydis bus priimtinas. |
| --- | --- |

(137)

Vertindama, ar kapitalo injekcija buvo atlikta tokiomis sąlygomis, kurios būtų priimtinos privačiam investuotojui, Institucija nurodo, kad privatus investuotojas, kurio padėtis būtų panaši, t. y. kuris turėtų pasirinkti a) skirti įmonei naujo kapitalo ar b) įmonę likviduoti ir tą pačią sumą investuoti kitur, a strategiją pasirinktų tik tuo atveju, jeigu ji, apskritai paėmus, būtų pelningesnė už b strategiją. Tai reiškia, kad, norint atitikti rinkos ekonomikos investuotojo standartą, nepakanka pasirinkti „pigiausią“ sprendimą, o būtina įrodyti, kad šio „pigiausio sprendimo“ kainos būsimos grąžos dydis bus priimtinas.

| (138) | Sprendime pradėti oficialų tyrimą (82) Institucija išreiškė abejones, ar rinkos ekonomikos investuotojo principas taikytinas, kai nėra reikiamos informacijos, pavyzdžiui, pelningumo prognozių, kurias būtų atlikęs privatus investuotojas. |
| --- | --- |

(138)

Sprendime pradėti oficialų tyrimą (82) Institucija išreiškė abejones, ar rinkos ekonomikos investuotojo principas taikytinas, kai nėra reikiamos informacijos, pavyzdžiui, pelningumo prognozių, kurias būtų atlikęs privatus investuotojas.

| (139) | Atsakydamos į prašymą, Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kad 2004 m., kai buvo atlikta kapitalo investicija, „AS Sporveisbussene“ kelionių autobusais veikla nuo veiklos pradžios 1994 m. liko pelninga, išskyrus 1998 m., kai ji patyrė nedidelį 29 000 NOK nuostolį. Be to, iš 2003 m. parengtos kelionių autobusais veiklos 2003–2006 m. strategijos matyti, kad buvo keliamas tikslas tęsti kelionių autobusais veiklą ir 2003 m. pasiekti 14,1 mln. NOK apyvartą bei 1,5 mln. NOK pelną (prieš pridėtines išlaidas). „AS Sporveisbussene“ likvidavimą arba kelionių autobusais veiklos atskyrimą ir šios dalies likvidavimą Oslo savivaldybė negalėjo laikyti pagrįsta alternatyva dėl didelių išlaidų, kurios galėjo būti gerokai didesnės negu kelionių autobusais skyriaus darbuotojų pensijų finansavimo trūkumo padengimas. Atsižvelgdamas į tai, kad skirta suma buvo santykinai nedidelė, kad įmonės „AS Sporveisbussene“ kelionių autobusais veikla apskritai buvo pelninga ir pagal prognozes turėjo duoti gana gerą pelną ateinančiais metais, taip pat tinkamai įvertinęs tai, kad likvidavimo išlaidos būtų didesnės, hipotetinis privatus investuotojas taip pat būtų pasirinkęs kapitalo injekcijos alternatyvą. |
| --- | --- |

(139)

Atsakydamos į prašymą, Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kad 2004 m., kai buvo atlikta kapitalo investicija, „AS Sporveisbussene“ kelionių autobusais veikla nuo veiklos pradžios 1994 m. liko pelninga, išskyrus 1998 m., kai ji patyrė nedidelį 29 000 NOK nuostolį. Be to, iš 2003 m. parengtos kelionių autobusais veiklos 2003–2006 m. strategijos matyti, kad buvo keliamas tikslas tęsti kelionių autobusais veiklą ir 2003 m. pasiekti 14,1 mln. NOK apyvartą bei 1,5 mln. NOK pelną (prieš pridėtines išlaidas). „AS Sporveisbussene“ likvidavimą arba kelionių autobusais veiklos atskyrimą ir šios dalies likvidavimą Oslo savivaldybė negalėjo laikyti pagrįsta alternatyva dėl didelių išlaidų, kurios galėjo būti gerokai didesnės negu kelionių autobusais skyriaus darbuotojų pensijų finansavimo trūkumo padengimas. Atsižvelgdamas į tai, kad skirta suma buvo santykinai nedidelė, kad įmonės „AS Sporveisbussene“ kelionių autobusais veikla apskritai buvo pelninga ir pagal prognozes turėjo duoti gana gerą pelną ateinančiais metais, taip pat tinkamai įvertinęs tai, kad likvidavimo išlaidos būtų didesnės, hipotetinis privatus investuotojas taip pat būtų pasirinkęs kapitalo injekcijos alternatyvą.

| (140) | Dėl šios priežasties Institucija laikosi nuomonės, kad apytiksliai 430 300 NOK kapitalo injekcija turi būti laikoma atitinkančia privataus rinkos ekonomikos investuotojo principą. Institucija daro išvadą, kad „AS Sporveisbussene“ nebuvo suteiktas pranašumas, kurio ji nebūtų įgijusi įprastinėmis rinkos sąlygomis. Taigi, tai nėra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(140)

Dėl šios priežasties Institucija laikosi nuomonės, kad apytiksliai 430 300 NOK kapitalo injekcija turi būti laikoma atitinkančia privataus rinkos ekonomikos investuotojo principą. Institucija daro išvadą, kad „AS Sporveisbussene“ nebuvo suteiktas pranašumas, kurio ji nebūtų įgijusi įprastinėmis rinkos sąlygomis. Taigi, tai nėra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje.

1.3   Metinė kompensacija ir kapitalo injekcija viešajai paslaugai

1.3.1   Įvadas

| (141) | Dėl skundo, kad buvo vykdoma įmonių „AS Oslo Sporveier“, „AS Sporveisbussene“, „Arctic Express AS“ ir „Sporveisbussenes Turbiler AS“ su viešąja paslauga susijusios veiklos ir komercinės veiklos kryžminė subsidija, Institucija daro išvadą, kad, skundo pateikėjos tvirtinimu, metine kompensacija už teikiamas vietinio reguliaraus susisiekimo paslaugas ir kapitalo injekcija viešajai paslaugai buvo subsidijuota „Oslo Sporveier“ įmonių grupės vykdoma komercinė veikla. |
| --- | --- |

(141)

Dėl skundo, kad buvo vykdoma įmonių „AS Oslo Sporveier“, „AS Sporveisbussene“, „Arctic Express AS“ ir „Sporveisbussenes Turbiler AS“ su viešąja paslauga susijusios veiklos ir komercinės veiklos kryžminė subsidija, Institucija daro išvadą, kad, skundo pateikėjos tvirtinimu, metine kompensacija už teikiamas vietinio reguliaraus susisiekimo paslaugas ir kapitalo injekcija viešajai paslaugai buvo subsidijuota „Oslo Sporveier“ įmonių grupės vykdoma komercinė veikla.

| (142) | Akivaizdu, kad kryžminė subsidija (valstybės pagalbos kontrolės tikslais) yra galima tik tuo atveju, jeigu kryžminę subsidiją atliekanti įmonė gauna valstybės pagalbą, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje. Taigi, šios skundo dalies klausimu Institucija turi pirmiausia įvertinti, ar finansavimo priemonės, t. y. i) metinė kompensacija ir ii) kapitalo injekcija viešajai paslaugai, yra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(142)

Akivaizdu, kad kryžminė subsidija (valstybės pagalbos kontrolės tikslais) yra galima tik tuo atveju, jeigu kryžminę subsidiją atliekanti įmonė gauna valstybės pagalbą, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje. Taigi, šios skundo dalies klausimu Institucija turi pirmiausia įvertinti, ar finansavimo priemonės, t. y. i) metinė kompensacija ir ii) kapitalo injekcija viešajai paslaugai, yra valstybės pagalba.

1.3.2   Valstybinių išteklių buvimas

| (143) | Valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje, laikoma pagalba, kurią suteikia valstybė arba kuri suteikta naudojant valstybinius išteklius. |
| --- | --- |

(143)

Valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje, laikoma pagalba, kurią suteikia valstybė arba kuri suteikta naudojant valstybinius išteklius.

| (144) | Iš anksto atkreiptinas dėmesys į tai, kad ir vietos, ir regiono valdžios institucijos yra laikomos lygiavertėmis valstybei (83). Taigi, EEE susitarimo taisyklių dėl valstybės pagalbos taikymo tikslais Oslo savivaldybė yra lygiavertė valstybei. |
| --- | --- |

(144)

Iš anksto atkreiptinas dėmesys į tai, kad ir vietos, ir regiono valdžios institucijos yra laikomos lygiavertėmis valstybei (83). Taigi, EEE susitarimo taisyklių dėl valstybės pagalbos taikymo tikslais Oslo savivaldybė yra lygiavertė valstybei.

| (145) | Šioje byloje akivaizdu, kad valstybė, veikdama kaip Oslo savivaldybė, iki 1997 m. įmonei „AS Oslo Sporveier“ už reguliaraus susisiekimo autobusais paslaugas teikė finansavimą kaip metinę kompensaciją. Akivaizdu ir tai, kad 1997–2008 m. „AS Oslo Sporveier“ metinę kompensaciją perdavė „AS Sporveisbussene“ pagal transporto sutarties, kuria iš esmės įteisinta ankstesnė nerašyta administracinė metinės kompensacijos apskaičiavimo praktika, sąlygas (84). |
| --- | --- |

(145)

Šioje byloje akivaizdu, kad valstybė, veikdama kaip Oslo savivaldybė, iki 1997 m. įmonei „AS Oslo Sporveier“ už reguliaraus susisiekimo autobusais paslaugas teikė finansavimą kaip metinę kompensaciją. Akivaizdu ir tai, kad 1997–2008 m. „AS Oslo Sporveier“ metinę kompensaciją perdavė „AS Sporveisbussene“ pagal transporto sutarties, kuria iš esmės įteisinta ankstesnė nerašyta administracinė metinės kompensacijos apskaičiavimo praktika, sąlygas (84).

| (146) | Kapitalo injekcijos, suteiktos „AS Sporveisbussene“ viešajai paslaugai finansuoti padengiant nepakankamą pensijų fondo finansavimą, klausimu akivaizdu, kad valstybė, veikdama kaip Oslo savivaldybė, įmonei „AS Sporveisbussene“ kaip kapitalą skyrė 111 760 000 NOK. |
| --- | --- |

(146)

Kapitalo injekcijos, suteiktos „AS Sporveisbussene“ viešajai paslaugai finansuoti padengiant nepakankamą pensijų fondo finansavimą, klausimu akivaizdu, kad valstybė, veikdama kaip Oslo savivaldybė, įmonei „AS Sporveisbussene“ kaip kapitalą skyrė 111 760 000 NOK.

| (147) | Institucija daro išvadą, kad valstybė skyrė metinę kompensaciją ir kapitalo injekciją viešajai paslaugai ir jos buvo finansuotos naudojant valstybinius išteklius. |
| --- | --- |

(147)

Institucija daro išvadą, kad valstybė skyrė metinę kompensaciją ir kapitalo injekciją viešajai paslaugai ir jos buvo finansuotos naudojant valstybinius išteklius.

1.3.3   „Įmonės“ sąvoka

| (148) | Tik pranašumas, suteiktas „įmonėms“, laikomas valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje. Sąvoka „įmonė“ reiškia bet kokį ūkinę veiklą vykdantį subjektą, neatsižvelgiant į jo teisinę formą ir finansavimo būdus (85). Ūkinė veikla reiškia veiklą, kuri vykdoma tiekiant prekes arba teikiant paslaugas tam tikroje rinkoje (86). |
| --- | --- |

(148)

Tik pranašumas, suteiktas „įmonėms“, laikomas valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje. Sąvoka „įmonė“ reiškia bet kokį ūkinę veiklą vykdantį subjektą, neatsižvelgiant į jo teisinę formą ir finansavimo būdus (85). Ūkinė veikla reiškia veiklą, kuri vykdoma tiekiant prekes arba teikiant paslaugas tam tikroje rinkoje (86).

| (149) | Nagrinėjamu laikotarpiu (1994–2008 m.) „AS Oslo Sporveier“, o vėliau ir „AS Sporveisbussene“ teikė reguliaraus susisiekimo autobusais paslaugas bei kelionių autobusais paslaugas Norvegijos rinkoje. Tuo remdamasi Institucija daro išvadą, kad ir „AS Oslo Sporveier“, ir „AS Sporveisbussene“ tuo laikotarpiu buvo įmonės. |
| --- | --- |

(149)

Nagrinėjamu laikotarpiu (1994–2008 m.) „AS Oslo Sporveier“, o vėliau ir „AS Sporveisbussene“ teikė reguliaraus susisiekimo autobusais paslaugas bei kelionių autobusais paslaugas Norvegijos rinkoje. Tuo remdamasi Institucija daro išvadą, kad ir „AS Oslo Sporveier“, ir „AS Sporveisbussene“ tuo laikotarpiu buvo įmonės.

1.3.4   Ekonominis pranašumas

| (150) | Kad priemonė būtų laikoma valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje, ji turi įmonei suteikti ekonominį pranašumą, pavyzdžiui, atleisti įmonę nuo mokesčių, paprastai mokamų iš jos biudžeto. |
| --- | --- |

(150)

Kad priemonė būtų laikoma valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje, ji turi įmonei suteikti ekonominį pranašumą, pavyzdžiui, atleisti įmonę nuo mokesčių, paprastai mokamų iš jos biudžeto.

| (151) | Kaip jau minėta, metinė kompensacija įmonėms „AS Oslo Sporveier“ ir „AS Sporveisbussene“ už Osle teikiamas susisiekimo autobusais paslaugas yra, prima facie, kompensacija už teikiant viešąją paslaugą patirtas išlaidas. Jeigu tenkinami Teisingumo Teismo Altmark sprendime nustatyti kriterijai, kompensacija už viešąją paslaugą nereiškia ekonominio pranašumo (87). |
| --- | --- |

(151)

Kaip jau minėta, metinė kompensacija įmonėms „AS Oslo Sporveier“ ir „AS Sporveisbussene“ už Osle teikiamas susisiekimo autobusais paslaugas yra, prima facie, kompensacija už teikiant viešąją paslaugą patirtas išlaidas. Jeigu tenkinami Teisingumo Teismo Altmark sprendime nustatyti kriterijai, kompensacija už viešąją paslaugą nereiškia ekonominio pranašumo (87).

| (152) | Be to, vertindama kapitalo injekciją viešajai paslaugai, Institucija laikosi nuomonės, kad „AS Sporveisbussene“ gauta kapitalo injekcija buvo skirta pensijų įsipareigojimų finansavimo trūkumui, susidariusiam iki 1997 m., padengti. Atrodo, kad šiam tikslui buvo panaudota visa kapitalo injekcija. Taip pat pažymėtina, kad nors „AS Sporveisbussene“ finansinėse ataskaitose yra užfiksuoti tam tikri jos kapitalo pokyčiai, „AS Oslo Sporveier“ visą sumą tiesiogiai sumokėjo pensijų fondui, o ne pervedė „AS Sporveisbussene“ kaip grynuosius pinigus. |
| --- | --- |

(152)

Be to, vertindama kapitalo injekciją viešajai paslaugai, Institucija laikosi nuomonės, kad „AS Sporveisbussene“ gauta kapitalo injekcija buvo skirta pensijų įsipareigojimų finansavimo trūkumui, susidariusiam iki 1997 m., padengti. Atrodo, kad šiam tikslui buvo panaudota visa kapitalo injekcija. Taip pat pažymėtina, kad nors „AS Sporveisbussene“ finansinėse ataskaitose yra užfiksuoti tam tikri jos kapitalo pokyčiai, „AS Oslo Sporveier“ visą sumą tiesiogiai sumokėjo pensijų fondui, o ne pervedė „AS Sporveisbussene“ kaip grynuosius pinigus.

| (153) | Kapitalo injekcija viešajai paslaugai susijusi ne su naujomis išlaidomis, o su praeityje susikaupusiomis išlaidomis, kurios techniškai nebuvo parodytos įmonės bendrosiose finansinėse ataskaitose. Tačiau šie įsipareigojimai jau egzistavo atliekant kapitalo injekciją, kuri buvo atlikta pensijų fondų finansavimo trūkumui padengti. Taigi, kapitalo injekcija viešajai paslaugai gali būti laikoma dalimi tų išlaidų, kurias Oslo savivaldybė turėjo patirti dėl to, kad „AS Oslo Sporveier“ ir „AS Sporveisbussene“ (per „AS Oslo Sporveier“) teikė viešąją paslaugą. Užuot atlikusi kapitalo injekciją, Oslo savivaldybė už viešąją paslaugą galėjo mokėti didesnę metinę kompensaciją. Taigi, kapitalo injekcija viešajai paslaugai buvo sudedamoji „AS Sporveisbussene“ skirtos kompensacijos už viešąją paslaugą dalis, kaip buvo nuo praėjusio amžiaus dešimto dešimtmečio vidurio iki kapitalo injekcijos atlikimo (ir kaip būtų buvę, jeigu būtų mokama pagal amortizacijos planą iki 2020 m.). |
| --- | --- |

(153)

Kapitalo injekcija viešajai paslaugai susijusi ne su naujomis išlaidomis, o su praeityje susikaupusiomis išlaidomis, kurios techniškai nebuvo parodytos įmonės bendrosiose finansinėse ataskaitose. Tačiau šie įsipareigojimai jau egzistavo atliekant kapitalo injekciją, kuri buvo atlikta pensijų fondų finansavimo trūkumui padengti. Taigi, kapitalo injekcija viešajai paslaugai gali būti laikoma dalimi tų išlaidų, kurias Oslo savivaldybė turėjo patirti dėl to, kad „AS Oslo Sporveier“ ir „AS Sporveisbussene“ (per „AS Oslo Sporveier“) teikė viešąją paslaugą. Užuot atlikusi kapitalo injekciją, Oslo savivaldybė už viešąją paslaugą galėjo mokėti didesnę metinę kompensaciją. Taigi, kapitalo injekcija viešajai paslaugai buvo sudedamoji „AS Sporveisbussene“ skirtos kompensacijos už viešąją paslaugą dalis, kaip buvo nuo praėjusio amžiaus dešimto dešimtmečio vidurio iki kapitalo injekcijos atlikimo (ir kaip būtų buvę, jeigu būtų mokama pagal amortizacijos planą iki 2020 m.).

| (154) | Teisingumo Teismas Altmark sprendime konstatavo, kad kompensacija už viešąją paslaugą nėra valstybės pagalba, jeigu ji atitinka keturis bendruosius kriterijus.






  — | Pirma, įmonė gavėja privalo būti įpareigota vykdyti su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus, o šie įsipareigojimai turi būti aiškiai apibrėžti. |
| --- | --- | --- |

(154)

Teisingumo Teismas Altmark sprendime konstatavo, kad kompensacija už viešąją paslaugą nėra valstybės pagalba, jeigu ji atitinka keturis bendruosius kriterijus.

—

Pirma, įmonė gavėja privalo būti įpareigota vykdyti su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus, o šie įsipareigojimai turi būti aiškiai apibrėžti.

| — | Antra, kriterijai, kuriais remiantis apskaičiuojama kompensacija, turi būti nustatyti iš anksto nešališku ir skaidriu būdu. |
| --- | --- |

—

Antra, kriterijai, kuriais remiantis apskaičiuojama kompensacija, turi būti nustatyti iš anksto nešališku ir skaidriu būdu.

| — | Trečia, kompensacija negali viršyti to, kas būtina, siekiant padengti visas ar dalį išlaidų, patiriamų vykdant su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus, atsižvelgiant į gautas įplaukas ir pakankamą pelną. |
| --- | --- |

—

Trečia, kompensacija negali viršyti to, kas būtina, siekiant padengti visas ar dalį išlaidų, patiriamų vykdant su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus, atsižvelgiant į gautas įplaukas ir pakankamą pelną.

| — | Ketvirta, kai įmonė, vykdanti su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus, nėra pasirinkta taikant viešųjų pirkimų procedūrą, kuri leistų atrinkti paraišką pateikusią organizaciją, galinčią teikti šias paslaugas mažiausiomis išlaidomis, reikalingos kompensacijos dydis turi būti nustatytas remiantis išlaidų, kurių tipinė, gerai valdoma ir turinti pakankamai transporto priemonių įmonė būtų patyrusi, analize (88). |
| --- | --- |

—

Ketvirta, kai įmonė, vykdanti su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus, nėra pasirinkta taikant viešųjų pirkimų procedūrą, kuri leistų atrinkti paraišką pateikusią organizaciją, galinčią teikti šias paslaugas mažiausiomis išlaidomis, reikalingos kompensacijos dydis turi būti nustatytas remiantis išlaidų, kurių tipinė, gerai valdoma ir turinti pakankamai transporto priemonių įmonė būtų patyrusi, analize (88).

| (155) | Institucija pirmiausia nagrinėja ketvirtąjį kriterijų, t. y. ar kompensacija buvo skirta konkurso tvarka, ar atsižvelgiant į veiksmingos ir gerai valdomos įmonės išlaidas. |
| --- | --- |

(155)

Institucija pirmiausia nagrinėja ketvirtąjį kriterijų, t. y. ar kompensacija buvo skirta konkurso tvarka, ar atsižvelgiant į veiksmingos ir gerai valdomos įmonės išlaidas.

| (156) | Nuo 1994 m. Oslo savivaldybė už reguliaraus susisiekimo autobusais paslaugas „AS Oslo Sporveier“ mokėjo metinę kompensaciją, kuri 1997 m. buvo perduota „AS Sporveisbussene“. Tačiau nei „AS Oslo Sporveier“, nei „AS Sporveisbussene“ nebuvo atrinktos viešojo pirkimo konkurse paslaugoms teikti maršrutuose pagal teritorinę koncesiją. Tai reiškia, kad nei Oslo savivaldybės kompensacija „AS Oslo Sporveier“, nei vėliau „AS Oslo Sporveier“ įmonei „AS Sporveisbussene“ perduota kompensacija nebuvo paremtos viešuosiuose konkursuose nustatytomis kainomis. |
| --- | --- |

(156)

Nuo 1994 m. Oslo savivaldybė už reguliaraus susisiekimo autobusais paslaugas „AS Oslo Sporveier“ mokėjo metinę kompensaciją, kuri 1997 m. buvo perduota „AS Sporveisbussene“. Tačiau nei „AS Oslo Sporveier“, nei „AS Sporveisbussene“ nebuvo atrinktos viešojo pirkimo konkurse paslaugoms teikti maršrutuose pagal teritorinę koncesiją. Tai reiškia, kad nei Oslo savivaldybės kompensacija „AS Oslo Sporveier“, nei vėliau „AS Oslo Sporveier“ įmonei „AS Sporveisbussene“ perduota kompensacija nebuvo paremtos viešuosiuose konkursuose nustatytomis kainomis.

| (157) | Be to, Norvegijos valdžios institucijos nepateikė Institucijai pakankamai išsamios informacijos, kuria remiantis būtų galima patikrinti, ar „AS Oslo Sporveier“ arba „AS Sporveisbussene“ patirtos išlaidos atitiko tipinės, gerai valdomos ir turinčios pakankamai transporto priemonių įmonės išlaidas. Norvegijos valdžios institucijos, kaip jau minėta, taip pat neįrodinėjo, kad atitinka šį kriterijų. Norvegijos valdžios institucijų pateiktoje „Asplan Viak“ ataskaitoje nagrinėjama kompensacija, skirta tik dvejus veiklos metus (1999 m. ir 2002 m.) iš 15 metų laikotarpio, kai kompensacija buvo mokama šioms įmonėms (1994–2008 m.). Institucijos nuomone, antroji ketvirtojo Altmark kriterijaus alternatyva reikalauja pagrįsti, kad kompensacija buvo nustatyta remiantis išlaidų, kurias tipinė, gerai valdoma ir turinti pakankamai transporto priemonių įmonė būtų patyrusi per visą laikotarpį, analize. Net jeigu „Asplan Viak“ ataskaita ir būtų galima remtis įrodant, kad „AS Sporveisbussene“ dvejus metus atitiko šį reikalavimą, trylika metų vis tiek liktų nepaaiškinti. Taigi, Institucijos nuomone, ketvirtojo Altmark kriterijaus nesilaikyta. |
| --- | --- |

(157)

Be to, Norvegijos valdžios institucijos nepateikė Institucijai pakankamai išsamios informacijos, kuria remiantis būtų galima patikrinti, ar „AS Oslo Sporveier“ arba „AS Sporveisbussene“ patirtos išlaidos atitiko tipinės, gerai valdomos ir turinčios pakankamai transporto priemonių įmonės išlaidas. Norvegijos valdžios institucijos, kaip jau minėta, taip pat neįrodinėjo, kad atitinka šį kriterijų. Norvegijos valdžios institucijų pateiktoje „Asplan Viak“ ataskaitoje nagrinėjama kompensacija, skirta tik dvejus veiklos metus (1999 m. ir 2002 m.) iš 15 metų laikotarpio, kai kompensacija buvo mokama šioms įmonėms (1994–2008 m.). Institucijos nuomone, antroji ketvirtojo Altmark kriterijaus alternatyva reikalauja pagrįsti, kad kompensacija buvo nustatyta remiantis išlaidų, kurias tipinė, gerai valdoma ir turinti pakankamai transporto priemonių įmonė būtų patyrusi per visą laikotarpį, analize. Net jeigu „Asplan Viak“ ataskaita ir būtų galima remtis įrodant, kad „AS Sporveisbussene“ dvejus metus atitiko šį reikalavimą, trylika metų vis tiek liktų nepaaiškinti. Taigi, Institucijos nuomone, ketvirtojo Altmark kriterijaus nesilaikyta.

| (158) | Tuo remdamasi Institucija konstatuoja, kad Osle pagal teritorinę koncesiją teiktos reguliaraus susisiekimo autobusais paslaugos neatitiko ketvirtojo Altmark sprendimo kriterijaus ir „AS Oslo Sporveier“, ir „AS Sporveisbussene“ atveju. Kadangi tam, kad kompensacija už viešąją paslaugą nebūtų laikoma valstybės pagalba, būtina atitikti visus Altmark kriterijus (89), Institucija daro išvadą, kad metinė kompensacija, įskaitant kapitalo injekciją viešajai paslaugai, įmonėms „AS Oslo Sporveier“ ir „AS Sporveisbussene“ suteikia ekonominį pranašumą. |
| --- | --- |

(158)

Tuo remdamasi Institucija konstatuoja, kad Osle pagal teritorinę koncesiją teiktos reguliaraus susisiekimo autobusais paslaugos neatitiko ketvirtojo Altmark sprendimo kriterijaus ir „AS Oslo Sporveier“, ir „AS Sporveisbussene“ atveju. Kadangi tam, kad kompensacija už viešąją paslaugą nebūtų laikoma valstybės pagalba, būtina atitikti visus Altmark kriterijus (89), Institucija daro išvadą, kad metinė kompensacija, įskaitant kapitalo injekciją viešajai paslaugai, įmonėms „AS Oslo Sporveier“ ir „AS Sporveisbussene“ suteikia ekonominį pranašumą.

1.3.5   Tam tikrų įmonių arba tam tikrų prekių gamybos palaikymas

| (159) | Kad pagalbos priemonė būtų laikoma valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje, ji turi būti atrankinė – ją taikant turi būti sudaromos palankesnės sąlygos tam tikroms įmonėms arba tam tikrų prekių gamybai. |
| --- | --- |

(159)

Kad pagalbos priemonė būtų laikoma valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje, ji turi būti atrankinė – ją taikant turi būti sudaromos palankesnės sąlygos tam tikroms įmonėms arba tam tikrų prekių gamybai.

| (160) | Teisingumo Teismas yra konstatavęs, kad siekiant nustatyti, ar priemonė yra atrankinio pobūdžio, turi būti aiškinamasi, ar, atsižvelgiant į priemonės tikslus, tam tikros (-ų) įmonės (-ių) teisinė ir faktinė padėtis yra panaši į kitų įmonių (90). |
| --- | --- |

(160)

Teisingumo Teismas yra konstatavęs, kad siekiant nustatyti, ar priemonė yra atrankinio pobūdžio, turi būti aiškinamasi, ar, atsižvelgiant į priemonės tikslus, tam tikros (-ų) įmonės (-ių) teisinė ir faktinė padėtis yra panaši į kitų įmonių (90).

| (161) | Šioje byloje metinė kompensacija ir kapitalo injekcija viešajai paslaugai buvo palankesnė įmonėms „AS Oslo Sporveier“ ir (arba) „AS Sporveisbussene“, o ne kitiems susisiekimo autobusais paslaugų teikėjams. Kiti susisiekimo autobusais paslaugų teikėjai teikia reguliaraus susisiekimo autobusais paslaugas Norvegijoje ar kitose EEE valstybėse, todėl jų teisinė ir faktinė padėtis buvo panaši į įmonių „AS Oslo Sporveier“ ir „AS Sporveisbussene“ padėtį. Dėl šių priežasčių Institucija daro išvadą, kad abi šios priemonės yra atrankinio pobūdžio. |
| --- | --- |

(161)

Šioje byloje metinė kompensacija ir kapitalo injekcija viešajai paslaugai buvo palankesnė įmonėms „AS Oslo Sporveier“ ir (arba) „AS Sporveisbussene“, o ne kitiems susisiekimo autobusais paslaugų teikėjams. Kiti susisiekimo autobusais paslaugų teikėjai teikia reguliaraus susisiekimo autobusais paslaugas Norvegijoje ar kitose EEE valstybėse, todėl jų teisinė ir faktinė padėtis buvo panaši į įmonių „AS Oslo Sporveier“ ir „AS Sporveisbussene“ padėtį. Dėl šių priežasčių Institucija daro išvadą, kad abi šios priemonės yra atrankinio pobūdžio.

1.3.6   Konkurencijos iškraipymas ir poveikis Susitariančiųjų Šalių tarpusavio prekybai

| (162) | Kad pagalbos priemonė būtų laikoma valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje, ji turi iškraipyti konkurenciją arba galėti ją iškraipyti ir daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. Vadovaudamasi ELPA teismo praktika, Institucija turi išnagrinėti, ar tokia pagalba gali turėti poveikį prekybai ir iškraipyti konkurenciją (91). |
| --- | --- |

(162)

Kad pagalbos priemonė būtų laikoma valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje, ji turi iškraipyti konkurenciją arba galėti ją iškraipyti ir daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. Vadovaudamasi ELPA teismo praktika, Institucija turi išnagrinėti, ar tokia pagalba gali turėti poveikį prekybai ir iškraipyti konkurenciją (91).

| (163) | EEE susitarimui įsigaliojus Norvegijoje, reguliaraus susisiekimo autobusais paslaugas Osle teikė kelios įmonės. Todėl Institucija daro išvadą, kad metinė kompensacija ir kapitalo injekcija viešajai paslaugai nuo to laiko galėjo iškraipyti konkurenciją (92). |
| --- | --- |

(163)

EEE susitarimui įsigaliojus Norvegijoje, reguliaraus susisiekimo autobusais paslaugas Osle teikė kelios įmonės. Todėl Institucija daro išvadą, kad metinė kompensacija ir kapitalo injekcija viešajai paslaugai nuo to laiko galėjo iškraipyti konkurenciją (92).

| (164) | Dėl poveikio prekybai ir aplinkybės, kad ši byla yra susijusi su vietine susisiekimo autobusais Osle rinka, Institucija primena, kad Altmark sprendime, kuris taip pat buvo susijęs su regioninėmis susisiekimo autobusais paslaugomis, Teisingumo Teismas pripažino, kad:
  „įmonei, teikiančiai tik vietos ir regiono susisiekimo paslaugas ir neteikiančiai jokių kitų susisiekimo paslaugų už kilmės šalies ribų, valstybės suteikta subsidija vis tiek gali daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. [...] Taigi antroji sąlyga dėl Sutarties 92 straipsnio 1 dalies taikymo, kad pagalba turi galėti daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai, nepriklauso nei nuo vietinio ar regioninio teikiamų susisiekimo paslaugų pobūdžio, nei nuo susijusios veiklos srities masto (93).“ |
| --- | --- |

(164)

Dėl poveikio prekybai ir aplinkybės, kad ši byla yra susijusi su vietine susisiekimo autobusais Osle rinka, Institucija primena, kad Altmark sprendime, kuris taip pat buvo susijęs su regioninėmis susisiekimo autobusais paslaugomis, Teisingumo Teismas pripažino, kad:

„įmonei, teikiančiai tik vietos ir regiono susisiekimo paslaugas ir neteikiančiai jokių kitų susisiekimo paslaugų už kilmės šalies ribų, valstybės suteikta subsidija vis tiek gali daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. [...] Taigi antroji sąlyga dėl Sutarties 92 straipsnio 1 dalies taikymo, kad pagalba turi galėti daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai, nepriklauso nei nuo vietinio ar regioninio teikiamų susisiekimo paslaugų pobūdžio, nei nuo susijusios veiklos srities masto (93).“

| (165) | Tai reiškia, kad net jei – kaip šioje byloje – kalbama tik apie vietinę susisiekimo autobusais rinką (Oslas), valstybės finansavimas, skiriamas joje veikiančiam vienam paslaugų teikėjui, gali turėti poveikį Susitariančiųjų Šalių prekybai (94). Dėl to, Institucijos nuomone, metinė kompensacija ir kapitalo injekcija viešajai paslaugai galėjo iškraipyti Susitariančiųjų Šalių konkurenciją. |
| --- | --- |

(165)

Tai reiškia, kad net jei – kaip šioje byloje – kalbama tik apie vietinę susisiekimo autobusais rinką (Oslas), valstybės finansavimas, skiriamas joje veikiančiam vienam paslaugų teikėjui, gali turėti poveikį Susitariančiųjų Šalių prekybai (94). Dėl to, Institucijos nuomone, metinė kompensacija ir kapitalo injekcija viešajai paslaugai galėjo iškraipyti Susitariančiųjų Šalių konkurenciją.

1.3.7   Išvada dėl metinės kompensacijos ir kapitalo injekcijos viešajai paslaugai

| (166) | Remdamasi išdėstytu vertinimu, Institucija daro išvadą, kad metinė kompensacija įmonei „AS Oslo Sporveier“ bei (vėliau) įmonei „AS Sporveisbussene“ ir kapitalo injekcija viešajai paslaugai, skirta pensijų fondo finansavimo trūkumui padengti, yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnyje. |
| --- | --- |

(166)

Remdamasi išdėstytu vertinimu, Institucija daro išvadą, kad metinė kompensacija įmonei „AS Oslo Sporveier“ bei (vėliau) įmonei „AS Sporveisbussene“ ir kapitalo injekcija viešajai paslaugai, skirta pensijų fondo finansavimo trūkumui padengti, yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnyje.

2.   VALSTYBĖS PAGALBOS PRIEMONIŲ KLASIFIKAVIMAS Į ESAMĄ PAGALBĄ ARBA NAUJĄ PAGALBĄ: METINĖ KOMPENSACIJA IR KAPITALO INJEKCIJA VIEŠAJAI PASLAUGAI

2.1   Įvadas. ELPA teismo sprendimas byloje E-14/10

| (167) | 3 protokolo II dalies 1 straipsnio b punkto i papunktyje nustatyta, kad „esama pagalba“ yra:
  „visa pagalba, buvusi prieš įsigaliojant EEE susitarimui atitinkamose ELPA valstybėse, t. y. pagalbos schemos ir individuali pagalba, kurią pradėta taikyti prieš įsigaliojant EEE susitarimui ir kuri tebėra taikytina jam įsigaliojus.“ |
| --- | --- |

(167)

3 protokolo II dalies 1 straipsnio b punkto i papunktyje nustatyta, kad „esama pagalba“ yra:

„visa pagalba, buvusi prieš įsigaliojant EEE susitarimui atitinkamose ELPA valstybėse, t. y. pagalbos schemos ir individuali pagalba, kurią pradėta taikyti prieš įsigaliojant EEE susitarimui ir kuri tebėra taikytina jam įsigaliojus.“

| (168) | Institucija atkreipia dėmesį, kad, EEE susitarimui įsigaliojant Norvegijoje (1994 m. sausio 1 d.), „AS Oslo Sporveier“ už reguliaraus susisiekimo autobusais paslaugas Osle buvo kompensuojama pagal pirmiau išsamiai apibūdintas transporto teisės aktų nuostatas ir nusistovėjusią administracinę praktiką (iki EEE susitarimo). |
| --- | --- |

(168)

Institucija atkreipia dėmesį, kad, EEE susitarimui įsigaliojant Norvegijoje (1994 m. sausio 1 d.), „AS Oslo Sporveier“ už reguliaraus susisiekimo autobusais paslaugas Osle buvo kompensuojama pagal pirmiau išsamiai apibūdintas transporto teisės aktų nuostatas ir nusistovėjusią administracinę praktiką (iki EEE susitarimo).

| (169) | Byloje E-14/10 priimtame sprendime, kuriuo panaikintas Institucijos sprendimas Nr. 254/10/COL, ELPA teismas konstatavo:
  „Ar suteikta pagalba [...] yra „esama pagalba“, [...] priklauso nuo to, kaip aiškinamos Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 3 protokolo nuostatos [...]
  [...] kad pagalba pagal EEE valstybės pagalbos taisykles būtų laikoma „esama pagalba“, ji turi būti pagalbos schemos, pradėtos taikyti prieš įsigaliojant EEE susitarimui, dalis“ (95). |
| --- | --- |

(169)

Byloje E-14/10 priimtame sprendime, kuriuo panaikintas Institucijos sprendimas Nr. 254/10/COL, ELPA teismas konstatavo:

„Ar suteikta pagalba [...] yra „esama pagalba“, [...] priklauso nuo to, kaip aiškinamos Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 3 protokolo nuostatos [...]

[...] kad pagalba pagal EEE valstybės pagalbos taisykles būtų laikoma „esama pagalba“, ji turi būti pagalbos schemos, pradėtos taikyti prieš įsigaliojant EEE susitarimui, dalis“ (95).

2.2   Pagalbos schemos apibrėžtis

| (170) | 3 protokolo II dalies 1 straipsnio d punkte nustatyta, kad „pagalbos schema“:
  „– tai bet kuris teisės aktas, pagal kurį bendrai ir abstrakčiai teisės aktuose apibrėžtoms įmonėms, netaikant kitų įgyvendinimo priemonių, galima teikti individualią pagalbą, ir bet kuris teisės aktas, pagal kurį vienai arba kelioms įmonėms gali būti teikiama su konkrečiu projektu nesusijusi ir neribotam laikotarpiui skirta pagalba, ir (arba) neriboto dydžio pagalba;“ |
| --- | --- |

(170)

3 protokolo II dalies 1 straipsnio d punkte nustatyta, kad „pagalbos schema“:

„– tai bet kuris teisės aktas, pagal kurį bendrai ir abstrakčiai teisės aktuose apibrėžtoms įmonėms, netaikant kitų įgyvendinimo priemonių, galima teikti individualią pagalbą, ir bet kuris teisės aktas, pagal kurį vienai arba kelioms įmonėms gali būti teikiama su konkrečiu projektu nesusijusi ir neribotam laikotarpiui skirta pagalba, ir (arba) neriboto dydžio pagalba;“

| (171) | 3 protokolo II dalies 1 straipsnio e punkte nustatyta, kad „individuali pagalba“:
  „– tai pagalba, kuri skiriama neatsižvelgiant į teikiamos pagalbos schemą, ir pagalba, kuri skiriama atsižvelgiant į teikiamos pagalbos schemą ir apie kurią turi būti pranešta;“ |
| --- | --- |

(171)

3 protokolo II dalies 1 straipsnio e punkte nustatyta, kad „individuali pagalba“:

„– tai pagalba, kuri skiriama neatsižvelgiant į teikiamos pagalbos schemą, ir pagalba, kuri skiriama atsižvelgiant į teikiamos pagalbos schemą ir apie kurią turi būti pranešta;“

| (172) | Šis skirtumas yra ypač svarbus vertinant esamą pagalbą, nes 3 protokolu Institucijai suteikiama kompetencija nuolat peržiūrėti esamas pagalbos sistemas (96). 3 protokolo II dalies V skirsnis taikomas tik esamoms pagalbos schemoms (97). |
| --- | --- |

(172)

Šis skirtumas yra ypač svarbus vertinant esamą pagalbą, nes 3 protokolu Institucijai suteikiama kompetencija nuolat peržiūrėti esamas pagalbos sistemas (96). 3 protokolo II dalies V skirsnis taikomas tik esamoms pagalbos schemoms (97).

| (173) | Institucija atkreipia dėmesį, kad ši apibrėžtis buvo įtraukta į EEE susitarimą 2001 m., jį papildžius 3 protokolo II dalimi. Iki 2001 m., kai 3 protokolas buvo suderintas su Procedūriniu reglamentu (98), EEE teisėje nebuvo tikslios pagalbos schemos apibrėžties. Be to, Institucijos nuomone, būtina atsižvelgti į loginį esamos pagalbos sąvokos pagrindą, kurio esmė yra suteikti EEE valstybėms ir valstybės pagalbos gavėjams tam tikrą teisinį tikrumą dėl tvarkos, taikytos iki valstybės pagalbos kontrolės taisyklių įsigaliojimo jų teisinėse sistemose, ir kartu suteikti Institucijai galimybę šias sistemas suderinti su EEE teise. |
| --- | --- |

(173)

Institucija atkreipia dėmesį, kad ši apibrėžtis buvo įtraukta į EEE susitarimą 2001 m., jį papildžius 3 protokolo II dalimi. Iki 2001 m., kai 3 protokolas buvo suderintas su Procedūriniu reglamentu (98), EEE teisėje nebuvo tikslios pagalbos schemos apibrėžties. Be to, Institucijos nuomone, būtina atsižvelgti į loginį esamos pagalbos sąvokos pagrindą, kurio esmė yra suteikti EEE valstybėms ir valstybės pagalbos gavėjams tam tikrą teisinį tikrumą dėl tvarkos, taikytos iki valstybės pagalbos kontrolės taisyklių įsigaliojimo jų teisinėse sistemose, ir kartu suteikti Institucijai galimybę šias sistemas suderinti su EEE teise.

| (174) | Institucija taip pat atkreipia dėmesį, kad Europos Sąjungos teismų praktikoje nepateikta išsamių gairių dėl šios apibrėžties aiškinimo. Todėl Institucija peržiūrėjo savo ir Europos Komisijos sprendimų praktiką ir nustatė, kad esamos „pagalbos schemos“ laikomos apimančiomis įstatymuose neįtvirtintą papročių teisę (99) ir administracinę praktiką, susijusią su įstatymuose įtvirtinta (100) ir juose neįtvirtinta teise (101). Vienoje byloje Europos Komisija nustatė, kad pagalbos schema, susijusi su atsakomybe už įstaigos veikimą (vok. Anstaltslast) ir garanto civiline atsakomybe už visas prievoles (vok. Gewährträgerhaftung), buvo paremta Vokietijoje galiojančiu senu nerašytu teisiniu principu ir plačiai paplitusia praktika (102). |
| --- | --- |

(174)

Institucija taip pat atkreipia dėmesį, kad Europos Sąjungos teismų praktikoje nepateikta išsamių gairių dėl šios apibrėžties aiškinimo. Todėl Institucija peržiūrėjo savo ir Europos Komisijos sprendimų praktiką ir nustatė, kad esamos „pagalbos schemos“ laikomos apimančiomis įstatymuose neįtvirtintą papročių teisę (99) ir administracinę praktiką, susijusią su įstatymuose įtvirtinta (100) ir juose neįtvirtinta teise (101). Vienoje byloje Europos Komisija nustatė, kad pagalbos schema, susijusi su atsakomybe už įstaigos veikimą (vok. Anstaltslast) ir garanto civiline atsakomybe už visas prievoles (vok. Gewährträgerhaftung), buvo paremta Vokietijoje galiojančiu senu nerašytu teisiniu principu ir plačiai paplitusia praktika (102).

2.3   Tiriamos priemonės

| (175) | Institucija primena, kad Norvegijos transporto teisės aktuose iš esmės nustatyti šie pagrindiniai nagrinėjamai pagalbos priemonei svarbūs parametrai: i) reguliaraus susisiekimo autobusais paslaugų bendro finansavimo (valstybės ir apskrities) sistema; ii) apskričių atsakomybė už reguliaraus susisiekimo autobusais paslaugų administravimą, koncesijų kontrolę, maršrutus, tvarkaraščius bei bilietų kainas ir iii) išsami koncesijų sistema. |
| --- | --- |

(175)

Institucija primena, kad Norvegijos transporto teisės aktuose iš esmės nustatyti šie pagrindiniai nagrinėjamai pagalbos priemonei svarbūs parametrai: i) reguliaraus susisiekimo autobusais paslaugų bendro finansavimo (valstybės ir apskrities) sistema; ii) apskričių atsakomybė už reguliaraus susisiekimo autobusais paslaugų administravimą, koncesijų kontrolę, maršrutus, tvarkaraščius bei bilietų kainas ir iii) išsami koncesijų sistema.

| (176) | Be to, pasak Norvegijos valdžios institucijų, KTĮ 22 straipsnyje Oslo savivaldybei nustatyta pareiga kompensuoti teikėjams už susisiekimo paslaugas, teikiamas nepelninguose maršrutuose, kuriuose bilietų pardavimo pajamos nepadengia paslaugos teikimo išlaidų. Remiantis KTĮ 22 straipsniu, galima kompensuoti viešosios paslaugos išlaidas, atėmus bilietų pajamas. |
| --- | --- |

(176)

Be to, pasak Norvegijos valdžios institucijų, KTĮ 22 straipsnyje Oslo savivaldybei nustatyta pareiga kompensuoti teikėjams už susisiekimo paslaugas, teikiamas nepelninguose maršrutuose, kuriuose bilietų pardavimo pajamos nepadengia paslaugos teikimo išlaidų. Remiantis KTĮ 22 straipsniu, galima kompensuoti viešosios paslaugos išlaidas, atėmus bilietų pajamas.

| (177) | Prieš įsigaliojant EEE susitarimui, Oslo savivaldybė buvo nusprendusi reguliaraus susisiekimo autobusais paslaugas teikti pagal atitinkamas KTĮ ir KTR nuostatas, kompensuodama už nepelningus maršrutus pagal pirmiau apibūdintą administracinę tvarką. Tai buvo nuolat daroma iki 2008 m. kovo 30 d., kai baigė galioti paskutinė tiesiogiai suteikta koncesija. |
| --- | --- |

(177)

Prieš įsigaliojant EEE susitarimui, Oslo savivaldybė buvo nusprendusi reguliaraus susisiekimo autobusais paslaugas teikti pagal atitinkamas KTĮ ir KTR nuostatas, kompensuodama už nepelningus maršrutus pagal pirmiau apibūdintą administracinę tvarką. Tai buvo nuolat daroma iki 2008 m. kovo 30 d., kai baigė galioti paskutinė tiesiogiai suteikta koncesija.

| (178) | Nustatant, ar pagalbos schema egzistuoja, būtina išnagrinėti, ar reguliaraus susisiekimo autobusais Osle finansavimo teisinė sistema gali būti laikoma „teisės aktu, pagal kurį bendrai ir abstrakčiai teisės aktuose apibrėžtoms įmonėms, netaikant kitų įgyvendinimo priemonių, galima teikti individualią pagalbą“ (103). Ši apibrėžtis apima tris kriterijus: i) teisės aktą, pagal kurį gali būti skirta pagalba; ii) teisės aktui taikyti nebūtinos papildomos įgyvendinimo priemonės ir iii) teisės akte potencialūs pagalbos gavėjai turi būti apibrėžti bendrai ir abstrakčiai. |
| --- | --- |

(178)

Nustatant, ar pagalbos schema egzistuoja, būtina išnagrinėti, ar reguliaraus susisiekimo autobusais Osle finansavimo teisinė sistema gali būti laikoma „teisės aktu, pagal kurį bendrai ir abstrakčiai teisės aktuose apibrėžtoms įmonėms, netaikant kitų įgyvendinimo priemonių, galima teikti individualią pagalbą“ (103). Ši apibrėžtis apima tris kriterijus: i) teisės aktą, pagal kurį gali būti skirta pagalba; ii) teisės aktui taikyti nebūtinos papildomos įgyvendinimo priemonės ir iii) teisės akte potencialūs pagalbos gavėjai turi būti apibrėžti bendrai ir abstrakčiai.

| (179) | Dėl pirmojo kriterijaus Institucija pažymi, kad KTĮ ir KTR yra teisės aktai, kuriais pagal kuriuos Oslo savivaldybė skyrė kompensaciją. |
| --- | --- |

(179)

Dėl pirmojo kriterijaus Institucija pažymi, kad KTĮ ir KTR yra teisės aktai, kuriais pagal kuriuos Oslo savivaldybė skyrė kompensaciją.

| (180) | Antrojo kriterijaus klausimu pažymėtina, kad bet kuriai pagalbos schemai administruoti būtinas tam tikras sprendimų priėmimo procesas, kurį taikant individuali pagalba būtų skiriama nepriimant papildomų įgyvendinimo priemonių. |
| --- | --- |

(180)

Antrojo kriterijaus klausimu pažymėtina, kad bet kuriai pagalbos schemai administruoti būtinas tam tikras sprendimų priėmimo procesas, kurį taikant individuali pagalba būtų skiriama nepriimant papildomų įgyvendinimo priemonių.

| (181) | Įgyvendinimo priemone nelaikomas paprasčiausias schemą nustatančių nuostatų „techninis taikymas“, kaip aprašyta pirmiau (104). Be to, vien tai, kad sprendimas, kuriuo pagal pagalbos schemą yra skiriama pagalba, turi poveikį tą schemą administruojančios institucijos biudžetui, Institucijos nuomone, negali reikšti, kad tokie sprendimai turi būti laikomi įgyvendinimo priemonėmis (105). |
| --- | --- |

(181)

Įgyvendinimo priemone nelaikomas paprasčiausias schemą nustatančių nuostatų „techninis taikymas“, kaip aprašyta pirmiau (104). Be to, vien tai, kad sprendimas, kuriuo pagal pagalbos schemą yra skiriama pagalba, turi poveikį tą schemą administruojančios institucijos biudžetui, Institucijos nuomone, negali reikšti, kad tokie sprendimai turi būti laikomi įgyvendinimo priemonėmis (105).

| (182) | Panašiai vertinami ir pavedimo aktai, kaip antai koncesijos suteikimas. Koncesijoje, kaip ir bet kuriame kitame pavedimo akte, nurodoma viena konkreti įmonė, kuri iš principo negali reikšti „bendrai ir abstrakčiai apibrėžtos“ įmonių grupės (plg. trečiąjį kriterijų). |
| --- | --- |

(182)

Panašiai vertinami ir pavedimo aktai, kaip antai koncesijos suteikimas. Koncesijoje, kaip ir bet kuriame kitame pavedimo akte, nurodoma viena konkreti įmonė, kuri iš principo negali reikšti „bendrai ir abstrakčiai apibrėžtos“ įmonių grupės (plg. trečiąjį kriterijų).

| (183) | Institucija laikosi nuomonės, kad „įgyvendinimo priemonės“ turėtų būti suvokiamos kaip apimančios tam tikro laipsnio diskreciją, darančią didelį poveikį suteikiamos pagalbos sumai, savybėms arba sąlygoms. Atrodo, kad kiekvienoje schemoje yra nustatomas tikslas, kuriam gali būti skirta pagalba. Taigi, pavyzdžiui, tai, kad valstybės institucijai suteikiamas įgaliojimas naudoti skirtingas priemones vietos ekonomikai skatinti ir ji atlieka kelias kapitalo injekcijas, leidžia manyti, kad naudojamasi didele diskrecija dėl suteikiamos pagalbos sumos, savybių arba sąlygų bei tikslo, ir todėl tai neturi būti laikoma pagalbos schema (106). |
| --- | --- |

(183)

Institucija laikosi nuomonės, kad „įgyvendinimo priemonės“ turėtų būti suvokiamos kaip apimančios tam tikro laipsnio diskreciją, darančią didelį poveikį suteikiamos pagalbos sumai, savybėms arba sąlygoms. Atrodo, kad kiekvienoje schemoje yra nustatomas tikslas, kuriam gali būti skirta pagalba. Taigi, pavyzdžiui, tai, kad valstybės institucijai suteikiamas įgaliojimas naudoti skirtingas priemones vietos ekonomikai skatinti ir ji atlieka kelias kapitalo injekcijas, leidžia manyti, kad naudojamasi didele diskrecija dėl suteikiamos pagalbos sumos, savybių arba sąlygų bei tikslo, ir todėl tai neturi būti laikoma pagalbos schema (106).

| (184) | Nagrinėjamu atveju akivaizdu, kad įmonėms „AS Oslo Sporveier“ ir „AS Sporveisbussene“ išmokant kompensacijas nereikėjo priimti papildomų teisėkūros priemonių. Taigi, Institucijos nuomone, Oslo savivaldybės diskrecija buvo ribojama KTĮ ir KTR, ir atrodo, kad savivaldybės administracinėje praktikoje to buvo visada paisoma. |
| --- | --- |

(184)

Nagrinėjamu atveju akivaizdu, kad įmonėms „AS Oslo Sporveier“ ir „AS Sporveisbussene“ išmokant kompensacijas nereikėjo priimti papildomų teisėkūros priemonių. Taigi, Institucijos nuomone, Oslo savivaldybės diskrecija buvo ribojama KTĮ ir KTR, ir atrodo, kad savivaldybės administracinėje praktikoje to buvo visada paisoma.

| (185) | Be to, kompensacija nebuvo grindžiama diskreciniais biudžeto asignavimais. Nusprendusi toliau teikti viešąją paslaugą, Oslo savivaldybė negalėjo savo nuožiūra spręsti, ar padengti „AS Oslo Sporveier“ ir „AS Sporveisbussene“ nuostolius. Ji privalėjo tai daryti kiekvienais metais iki 2008 m. Taip pat akivaizdu, kad kompensacija buvo ir galėjo būti skirta tik vietiniam reguliariam susisiekimui autobusais Osle finansuoti. Savivaldybė, remdamasi apibūdintomis nuostatomis, negalėjo skirti pagalbos kitiems tikslams. |
| --- | --- |

(185)

Be to, kompensacija nebuvo grindžiama diskreciniais biudžeto asignavimais. Nusprendusi toliau teikti viešąją paslaugą, Oslo savivaldybė negalėjo savo nuožiūra spręsti, ar padengti „AS Oslo Sporveier“ ir „AS Sporveisbussene“ nuostolius. Ji privalėjo tai daryti kiekvienais metais iki 2008 m. Taip pat akivaizdu, kad kompensacija buvo ir galėjo būti skirta tik vietiniam reguliariam susisiekimui autobusais Osle finansuoti. Savivaldybė, remdamasi apibūdintomis nuostatomis, negalėjo skirti pagalbos kitiems tikslams.

| (186) | Už viešojo susisiekimo Norvegijoje koordinavimą ir plėtrą atsako valstybė ir Susisiekimo ministerija. Šia prerogatyva jos naudojasi ribodamos apskričių įgaliojimus. Skiriamos kompensacijos suma yra apribota, kaip jau minėta, nacionalinių pagal KTR nustatytų gairių, o administracinė praktika, susijusi su apskaičiavimo metodu, tebėra tokia, kokia buvo praėjusio amžiaus devintojo dešimtmečio pradžioje. |
| --- | --- |

(186)

Už viešojo susisiekimo Norvegijoje koordinavimą ir plėtrą atsako valstybė ir Susisiekimo ministerija. Šia prerogatyva jos naudojasi ribodamos apskričių įgaliojimus. Skiriamos kompensacijos suma yra apribota, kaip jau minėta, nacionalinių pagal KTR nustatytų gairių, o administracinė praktika, susijusi su apskaičiavimo metodu, tebėra tokia, kokia buvo praėjusio amžiaus devintojo dešimtmečio pradžioje.

| (187) | Dėl trečiojo kriterijaus pažymėtina, kad Osle kompensavimo sistema yra taikoma visiems koncesininkams, kuriems pavesta teikti susisiekimo autobusais paslaugas nepelninguose maršrutuose. |
| --- | --- |

(187)

Dėl trečiojo kriterijaus pažymėtina, kad Osle kompensavimo sistema yra taikoma visiems koncesininkams, kuriems pavesta teikti susisiekimo autobusais paslaugas nepelninguose maršrutuose.

| (188) | Atsižvelgdama į tai, Institucija daro išvadą, kad Osle buvo taikoma pagalbos schema. Šią pagalbos schemą nustatančios nuostatos įtvirtintos KTĮ, KTR ir tam tikroje Osle taikomoje administracinėje praktikoje. |
| --- | --- |

(188)

Atsižvelgdama į tai, Institucija daro išvadą, kad Osle buvo taikoma pagalbos schema. Šią pagalbos schemą nustatančios nuostatos įtvirtintos KTĮ, KTR ir tam tikroje Osle taikomoje administracinėje praktikoje.

2.4   Esamos pagalbos apibrėžtis

| (189) | 3 protokolo II dalies 1 straipsnio b punkto i papunktyje nustatyta, kad esama pagalba – tai visa pagalba, buvusi prieš EEE susitarimui įsigaliojant tam tikrose ELPA valstybėse, t. y. pagalbos schemos ir individuali pagalba, kurią pradėta taikyti prieš įsigaliojant EEE susitarimui ir kuri tebėra taikytina jam įsigaliojus. |
| --- | --- |

(189)

3 protokolo II dalies 1 straipsnio b punkto i papunktyje nustatyta, kad esama pagalba – tai visa pagalba, buvusi prieš EEE susitarimui įsigaliojant tam tikrose ELPA valstybėse, t. y. pagalbos schemos ir individuali pagalba, kurią pradėta taikyti prieš įsigaliojant EEE susitarimui ir kuri tebėra taikytina jam įsigaliojus.

| (190) | Kaip jau apibūdinta, schemą nustatančios nuostatos galiojo iki EEE susitarimo įsigaliojimo 1994 m. sausio 1 d. Norvegijoje. Kadangi, atrodo, tuo metu vietinio susisiekimo autobusais rinkoje jau vyko tam tikra konkurencija, Institucijos nuomone, ši priemonė yra esama pagalbos schema, kuri egzistavo iki 1994 m. sausio mėn. ir buvo taikoma vėliau. |
| --- | --- |

(190)

Kaip jau apibūdinta, schemą nustatančios nuostatos galiojo iki EEE susitarimo įsigaliojimo 1994 m. sausio 1 d. Norvegijoje. Kadangi, atrodo, tuo metu vietinio susisiekimo autobusais rinkoje jau vyko tam tikra konkurencija, Institucijos nuomone, ši priemonė yra esama pagalbos schema, kuri egzistavo iki 1994 m. sausio mėn. ir buvo taikoma vėliau.

| (191) | Be to, 3 protokolo II dalies 1 straipsnio c punkte apibrėžta, kad „nauja pagalba“ – tai:
  „visa pagalba, t. y. pagalbos schemos ir individuali pagalba, kuri nėra egzistuojanti pagalba, įskaitant egzistuojančios pagalbos pakeitimus;“ |
| --- | --- |

(191)

Be to, 3 protokolo II dalies 1 straipsnio c punkte apibrėžta, kad „nauja pagalba“ – tai:

„visa pagalba, t. y. pagalbos schemos ir individuali pagalba, kuri nėra egzistuojanti pagalba, įskaitant egzistuojančios pagalbos pakeitimus;“

| (192) | Namur sprendime Teisingumo Teismas konstatavo:
  „[...] naujos pagalbos skyrimas arba esamos pagalbos pakeitimas negali būti vertinamas pagal pagalbos mastą ar ypač pagal jos finansinį dydį kuriuo nors įmonės veiklos laikotarpiu, jeigu pagalba teikiama pagal ankstesnes teisines nuostatas, kurios išlieka nepakeistos. Ar pagalba turi būti vertinama kaip nauja pagalba ar pakeista esama pagalba, turi būti sprendžiama atsižvelgiant į šią pagalbą reglamentuojančias teisines nuostatas“ (107). |
| --- | --- |

(192)

Namur sprendime Teisingumo Teismas konstatavo:

„[...] naujos pagalbos skyrimas arba esamos pagalbos pakeitimas negali būti vertinamas pagal pagalbos mastą ar ypač pagal jos finansinį dydį kuriuo nors įmonės veiklos laikotarpiu, jeigu pagalba teikiama pagal ankstesnes teisines nuostatas, kurios išlieka nepakeistos. Ar pagalba turi būti vertinama kaip nauja pagalba ar pakeista esama pagalba, turi būti sprendžiama atsižvelgiant į šią pagalbą reglamentuojančias teisines nuostatas“ (107).

| (193) | Be to, kaip generalinis advokatas Trabucchi pažymėjo išvadoje Van der Hulst sprendime, pakeitimai yra esminiai, jeigu buvo pakeisti pagrindiniai sistemos elementai, kaip antai pranašumo pobūdis, priemone siekiamas tikslas, teisinis pagrindas, finansavimo gavėjai arba šaltinis (108). |
| --- | --- |

(193)

Be to, kaip generalinis advokatas Trabucchi pažymėjo išvadoje Van der Hulst sprendime, pakeitimai yra esminiai, jeigu buvo pakeisti pagrindiniai sistemos elementai, kaip antai pranašumo pobūdis, priemone siekiamas tikslas, teisinis pagrindas, finansavimo gavėjai arba šaltinis (108).

| (194) | Kaip nurodyta šios bylos aplinkybių aprašyme, kai kurie įvykiai galėtų būtų laikomi schemos pakeitimu ir jos pavertimu nauja pagalba. Toliau pateikiamas šių įvykių vertinimas. |
| --- | --- |

(194)

Kaip nurodyta šios bylos aplinkybių aprašyme, kai kurie įvykiai galėtų būtų laikomi schemos pakeitimu ir jos pavertimu nauja pagalba. Toliau pateikiamas šių įvykių vertinimas.

2.4.1   1997 m. vidaus reorganizacija

| (195) | 1997 m. atlikus vidaus reorganizaciją, įsteigtas naujas juridinis asmuo „AS Sporveisbussene“ perėmė atsakomybę už reguliaraus susisiekimo autobusais paslaugų, kurias anksčiau teikė „AS Oslo Sporveier“, teikimą. |
| --- | --- |

(195)

1997 m. atlikus vidaus reorganizaciją, įsteigtas naujas juridinis asmuo „AS Sporveisbussene“ perėmė atsakomybę už reguliaraus susisiekimo autobusais paslaugų, kurias anksčiau teikė „AS Oslo Sporveier“, teikimą.

| (196) | Vien dėl formalių arba administracinių pagalbos schemos pakeitimų esama pagalba nėra perklasifikuojama į naują pagalbą (109). Svarbiausia yra nustatyti, ar dėl reorganizacijos buvo atliktas esamos pagalbos schemos pakeitimas, susijęs su nauja pagalba. |
| --- | --- |

(196)

Vien dėl formalių arba administracinių pagalbos schemos pakeitimų esama pagalba nėra perklasifikuojama į naują pagalbą (109). Svarbiausia yra nustatyti, ar dėl reorganizacijos buvo atliktas esamos pagalbos schemos pakeitimas, susijęs su nauja pagalba.

| (197) | Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kad iš esmės „AS Oslo Sporveier“ pakeitimas į „AS Sporveisbussene“, kaip į paslaugų teikėją, buvo formalus. Įsteigdama „AS Sporveisbussene“, įmonė „AS Oslo Sporveier“ sukūrė patronuojamąją įmonę viešosioms susisiekimo autobusais paslaugoms, kurias anksčiau vykdė pati, teikti. Tačiau pagrindine kompensacijos gavėja ir koncesininke liko pati „AS Oslo Sporveier“, kaip patronuojančioji įmonė. Tiesiog buvo atlikta jos vidaus reorganizacija, po kurios „AS Sporveisbussene“ pavestas paslaugų pagal koncesiją teikimas. Už tai jai patronuojančioji įmonė mokėjo kompensaciją. Administracinė praktika, susijusi su susisiekimo paslaugų finansavimu, iš esmės nepakito pagal 1997 m. sudarytą transporto sutartį. Be to, reorganizuojant nebuvo atlikta jokių KTĮ arba KTR pakeitimų. |
| --- | --- |

(197)

Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kad iš esmės „AS Oslo Sporveier“ pakeitimas į „AS Sporveisbussene“, kaip į paslaugų teikėją, buvo formalus. Įsteigdama „AS Sporveisbussene“, įmonė „AS Oslo Sporveier“ sukūrė patronuojamąją įmonę viešosioms susisiekimo autobusais paslaugoms, kurias anksčiau vykdė pati, teikti. Tačiau pagrindine kompensacijos gavėja ir koncesininke liko pati „AS Oslo Sporveier“, kaip patronuojančioji įmonė. Tiesiog buvo atlikta jos vidaus reorganizacija, po kurios „AS Sporveisbussene“ pavestas paslaugų pagal koncesiją teikimas. Už tai jai patronuojančioji įmonė mokėjo kompensaciją. Administracinė praktika, susijusi su susisiekimo paslaugų finansavimu, iš esmės nepakito pagal 1997 m. sudarytą transporto sutartį. Be to, reorganizuojant nebuvo atlikta jokių KTĮ arba KTR pakeitimų.

| (198) | Vienoje byloje, susijusioje su įmonių tarpusavio garantinėmis paskolomis, Komisija pripažino, kad:
  „garantijos, suteiktos iki 2004 m. gegužės 1 d. (Vengrijos įstojimo į Europos Sąjungą) paimtoms paskoloms, buvo suteiktos iki įstojimo ir apie jas Komisijai pranešta vadovaujantis Stojimo sutarties IV priedo 3 dalimi. Nors jos buvo perduotos naujai įmonei, Komisijos nuomone, tai buvo paprasčiausiai administracinis aktas, nes esamos paskolos, apsaugotos jau patvirtintomis garantijomis, buvo perduotos naujai įmonei. Šis perdavimas buvo tik „MÀV Zrt.“ reorganizacijos padarinys, nekeičiantis atitinkamos veiklos ar pagalbos priemonių turinio. Taigi, Komisija daro išvadą, kad nepaisant perdavimo garantijos tebėra laikomos esama pagalba (110).“ |
| --- | --- |

(198)

Vienoje byloje, susijusioje su įmonių tarpusavio garantinėmis paskolomis, Komisija pripažino, kad:

„garantijos, suteiktos iki 2004 m. gegužės 1 d. (Vengrijos įstojimo į Europos Sąjungą) paimtoms paskoloms, buvo suteiktos iki įstojimo ir apie jas Komisijai pranešta vadovaujantis Stojimo sutarties IV priedo 3 dalimi. Nors jos buvo perduotos naujai įmonei, Komisijos nuomone, tai buvo paprasčiausiai administracinis aktas, nes esamos paskolos, apsaugotos jau patvirtintomis garantijomis, buvo perduotos naujai įmonei. Šis perdavimas buvo tik „MÀV Zrt.“ reorganizacijos padarinys, nekeičiantis atitinkamos veiklos ar pagalbos priemonių turinio. Taigi, Komisija daro išvadą, kad nepaisant perdavimo garantijos tebėra laikomos esama pagalba (110).“

| (199) | Tuo remdamasi Institucija daro išvadą, kad 1997 m. reorganizacija negali būti laikoma susijusia su esminiu pagalbos schemos pakeitimu. Todėl, Institucijos nuomone, po reorganizacijos schema liko esama pagalbos schema. |
| --- | --- |

(199)

Tuo remdamasi Institucija daro išvadą, kad 1997 m. reorganizacija negali būti laikoma susijusia su esminiu pagalbos schemos pakeitimu. Todėl, Institucijos nuomone, po reorganizacijos schema liko esama pagalbos schema.

2.4.2   Koncesijos atnaujinimas

| (200) | Kaip jau minėta, pagal pagalbos schemą nustatančias teisines nuostatas reikalaujama, kad reguliaraus susisiekimo autobusais paslaugų teikėjas turėtų ir bendrąją, ir specialiąją koncesijas. Be to, KTĮ 27 straipsnyje nustatyta, kad specialiosios koncesijos gali būti suteiktos 10 metų laikotarpiui. Taip pat, kaip jau nurodyta, atitinkamose KTĮ ir KTR nuostatose nebuvo atlikta esminių pakeitimų, palyginti su Transporto įstatymu ir tuo metu galiojusiais reglamentais. Taigi, koncesijų klausimu schemą reglamentuojančios teisės aktų nuostatos nebuvo iš esmės pakeistos įsigaliojus EEE susitarimui. |
| --- | --- |

(200)

Kaip jau minėta, pagal pagalbos schemą nustatančias teisines nuostatas reikalaujama, kad reguliaraus susisiekimo autobusais paslaugų teikėjas turėtų ir bendrąją, ir specialiąją koncesijas. Be to, KTĮ 27 straipsnyje nustatyta, kad specialiosios koncesijos gali būti suteiktos 10 metų laikotarpiui. Taip pat, kaip jau nurodyta, atitinkamose KTĮ ir KTR nuostatose nebuvo atlikta esminių pakeitimų, palyginti su Transporto įstatymu ir tuo metu galiojusiais reglamentais. Taigi, koncesijų klausimu schemą reglamentuojančios teisės aktų nuostatos nebuvo iš esmės pakeistos įsigaliojus EEE susitarimui.

| (201) | Individualios koncesijos, suteiktos remiantis jau minėtų teisės aktų nuostatomis, yra pagal esamą pagalbos schemą sudaryti pavedimo aktai. Pavedimo aktais iš esmės nustatomas (-i) maršrutas (-ai), kuriame (-iuose) koncesininkas turi teisę ir pareigą teikti reguliaraus susisiekimo paslaugą, gaudamas kompensaciją už viešąją paslaugą. Dėl šios priežasties pavedimo aktai nėra pagalbos schemą nustatančių nuostatų dalis. Taigi, esama kompensacijos už viešąją paslaugą schema suteikus naują koncesiją nėra laikoma pakeista. Tokiomis koncesijomis paprasčiausiai būtų įgyvendinamos teisės akto, tai yra KTĮ ir KTR, kuriais remiantis jos suteiktos, nuostatos. |
| --- | --- |

(201)

Individualios koncesijos, suteiktos remiantis jau minėtų teisės aktų nuostatomis, yra pagal esamą pagalbos schemą sudaryti pavedimo aktai. Pavedimo aktais iš esmės nustatomas (-i) maršrutas (-ai), kuriame (-iuose) koncesininkas turi teisę ir pareigą teikti reguliaraus susisiekimo paslaugą, gaudamas kompensaciją už viešąją paslaugą. Dėl šios priežasties pavedimo aktai nėra pagalbos schemą nustatančių nuostatų dalis. Taigi, esama kompensacijos už viešąją paslaugą schema suteikus naują koncesiją nėra laikoma pakeista. Tokiomis koncesijomis paprasčiausiai būtų įgyvendinamos teisės akto, tai yra KTĮ ir KTR, kuriais remiantis jos suteiktos, nuostatos.

| (202) | Vienoje byloje, susijusioje su kompensacija Portugalijos viešajam transliuotojui RTP, Komisija konstatavo:
  „Be to, tai, kad sudarytos naujos koncesijos sutartys, nekeičia metinės finansavimo sistemos priskyrimo esamai pagalbai, nes sutartimis yra tik įgyvendinamos nuostatos, susijusios su RTP finansavimu nustatyta tvarka, o pakeitimai yra techninio pobūdžio (111).“ |
| --- | --- |

(202)

Vienoje byloje, susijusioje su kompensacija Portugalijos viešajam transliuotojui RTP, Komisija konstatavo:

„Be to, tai, kad sudarytos naujos koncesijos sutartys, nekeičia metinės finansavimo sistemos priskyrimo esamai pagalbai, nes sutartimis yra tik įgyvendinamos nuostatos, susijusios su RTP finansavimu nustatyta tvarka, o pakeitimai yra techninio pobūdžio (111).“

| (203) | Išskyrus laikiną pratęsimą, nebuvo padaryta jokių koncesijos, kuri buvo atnaujinta 2000 m. sausio 1 d., pakeitimų, susijusių su jos, kaip viešosios paslaugos, pobūdžiu arba kompensavimu. Paprasčiausiai įmonė „AS Sporveisbussene“ ir toliau tomis pačiomis sąlygomis teikė viešąją paslaugą įmonės „AS Oslo Sporveier“ vardu pagal koncesiją, kuri tėra administracinis aktas, kuriuo buvo įgyvendinamos su viešojo reguliaraus susisiekimo paslaugų teikimu ir finansavimu susijusios nuostatos, ir šių paslaugų teikimo būdas niekaip nebuvo pakeistas. Taigi, koncesijos atnaujinimas nepakeitė esamos pagalbos schemos. |
| --- | --- |

(203)

Išskyrus laikiną pratęsimą, nebuvo padaryta jokių koncesijos, kuri buvo atnaujinta 2000 m. sausio 1 d., pakeitimų, susijusių su jos, kaip viešosios paslaugos, pobūdžiu arba kompensavimu. Paprasčiausiai įmonė „AS Sporveisbussene“ ir toliau tomis pačiomis sąlygomis teikė viešąją paslaugą įmonės „AS Oslo Sporveier“ vardu pagal koncesiją, kuri tėra administracinis aktas, kuriuo buvo įgyvendinamos su viešojo reguliaraus susisiekimo paslaugų teikimu ir finansavimu susijusios nuostatos, ir šių paslaugų teikimo būdas niekaip nebuvo pakeistas. Taigi, koncesijos atnaujinimas nepakeitė esamos pagalbos schemos.

2.4.3   Kompensacijos priemokų arba sumažinimo už kokybę sistemos taikymas

| (204) | 2004 m. „AS Oslo Sporveier“ pradėjo naudoti naują kompensacijos priemokų arba sumažinimo sistemą. Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kad ši sistema sudaro kompensavimo už viešąją paslaugą teikiant vietinio reguliaraus susisiekimo autobusais paslaugas Osle sistemos dalį. Ja buvo siekiama pagerinti teikiamų paslaugų kokybę, ir ji pagal KTĮ buvo įgyvendinama nuo 2008 m. sausio 1 d. Kaip jau paaiškinta, 1994–2005 m. laikotarpiu metinė viešosios paslaugos grąža buvo 1,98 procento. Priemokos įvedimas paskatino didinti metinę grąžą ir taip gauti pakankamą pelną. |
| --- | --- |

(204)

2004 m. „AS Oslo Sporveier“ pradėjo naudoti naują kompensacijos priemokų arba sumažinimo sistemą. Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kad ši sistema sudaro kompensavimo už viešąją paslaugą teikiant vietinio reguliaraus susisiekimo autobusais paslaugas Osle sistemos dalį. Ja buvo siekiama pagerinti teikiamų paslaugų kokybę, ir ji pagal KTĮ buvo įgyvendinama nuo 2008 m. sausio 1 d. Kaip jau paaiškinta, 1994–2005 m. laikotarpiu metinė viešosios paslaugos grąža buvo 1,98 procento. Priemokos įvedimas paskatino didinti metinę grąžą ir taip gauti pakankamą pelną.

| (205) | Todėl daroma išvada, kad tokia priemokos sistema neturėjo poveikio skirtos kompensacijos esmei ir sudarė neatsiejamą esamos pagalbos schemos dalį. |
| --- | --- |

(205)

Todėl daroma išvada, kad tokia priemokos sistema neturėjo poveikio skirtos kompensacijos esmei ir sudarė neatsiejamą esamos pagalbos schemos dalį.

2.5   Pagalba, suteikta remiantis schemą nustatančiomis nuostatomis

2.5.1   Sprendimas byloje E-14/10

| (206) | Byloje E-14/10 priimtame sprendime ELPA teismas esamo arba naujo pagalbos pobūdžio klausimu konstatavo, kad:
  „[...] svarbu tai, ar pagalba buvo skirta remiantis ją nustatančiomis nuostatomis.
  [...] tiek, kiek kompensacija iš tiesų buvo naudojama nepelningoms reguliaraus susisiekimo autobusais paslaugoms finansuoti, atsakovas [Institucija] teisingai šiuos mokėjimus priskyrė esamai pagalbai.
  Tačiau [...] bet kuri „Oslo Sporveier“ skirta pagalba, viršijanti teikiant tam tikras paslaugas iš tikrųjų patirtus nuostolius, negali būti laikoma pagal tą pagalbos schemą skirta esama pagalba [...] (112).“ |
| --- | --- |

(206)

Byloje E-14/10 priimtame sprendime ELPA teismas esamo arba naujo pagalbos pobūdžio klausimu konstatavo, kad:

„[...] svarbu tai, ar pagalba buvo skirta remiantis ją nustatančiomis nuostatomis.

[...] tiek, kiek kompensacija iš tiesų buvo naudojama nepelningoms reguliaraus susisiekimo autobusais paslaugoms finansuoti, atsakovas [Institucija] teisingai šiuos mokėjimus priskyrė esamai pagalbai.

Tačiau [...] bet kuri „Oslo Sporveier“ skirta pagalba, viršijanti teikiant tam tikras paslaugas iš tikrųjų patirtus nuostolius, negali būti laikoma pagal tą pagalbos schemą skirta esama pagalba [...] (112).“

| (207) | Iš ELPA teismo sprendimo matyti, kad tik mokėjimai, atlikti remiantis esama pagalbos schema, gali būti laikomi pagal tą schemą išmokėta esama pagalba. Mokėjimai, kurie nėra atlikti remiantis schemą nustatančiomis nuostatomis, negali būti pateisinti tuo, kad ta schema yra esamos pagalbos pobūdžio (113). |
| --- | --- |

(207)

Iš ELPA teismo sprendimo matyti, kad tik mokėjimai, atlikti remiantis esama pagalbos schema, gali būti laikomi pagal tą schemą išmokėta esama pagalba. Mokėjimai, kurie nėra atlikti remiantis schemą nustatančiomis nuostatomis, negali būti pateisinti tuo, kad ta schema yra esamos pagalbos pobūdžio (113).

| (208) | Todėl, norėdama nustatyti, ar suteikta pagalba yra esama, ar nauja, Institucija turi įvertinti, ar ji buvo suteikta remiantis tą pagalbą nustatančia schema. |
| --- | --- |

(208)

Todėl, norėdama nustatyti, ar suteikta pagalba yra esama, ar nauja, Institucija turi įvertinti, ar ji buvo suteikta remiantis tą pagalbą nustatančia schema.

| (209) | Schema buvo pagrįsta KTĮ ir KTR. Osle nusistovėjo administracinė praktika, atitinkanti KTĮ ir KTR įtvirtintas taisykles. Schemoje buvo numatytas tik nepelningų reguliaraus susisiekimo autobusais paslaugų, kurias teikė koncesininkai, išlaidų (skirtumo tarp išlaidų ir pajamų) padengimas. |
| --- | --- |

(209)

Schema buvo pagrįsta KTĮ ir KTR. Osle nusistovėjo administracinė praktika, atitinkanti KTĮ ir KTR įtvirtintas taisykles. Schemoje buvo numatytas tik nepelningų reguliaraus susisiekimo autobusais paslaugų, kurias teikė koncesininkai, išlaidų (skirtumo tarp išlaidų ir pajamų) padengimas.

| (210) | Toliau Institucija vertina, ar i) metinė kompensacija ir ii) kapitalo injekcija viešajai paslaugai buvo paskirtos remiantis kompensavimo sistemą nustatančiomis nuostatomis. |
| --- | --- |

(210)

Toliau Institucija vertina, ar i) metinė kompensacija ir ii) kapitalo injekcija viešajai paslaugai buvo paskirtos remiantis kompensavimo sistemą nustatančiomis nuostatomis.

2.5.2   Metinė kompensacija

| (211) | Kaip jau išdėstyta, remiantis KTĮ 22 straipsniu, galima kompensuoti viešosios paslaugos išlaidas, atėmus bilietų pajamas. Kad kompensacija būtų kompensuojamos tik viešosios paslaugos teikimo išlaidos, atrodo, kad pagal tokią schemą būtinas sąskaitų atskyrimas, tinkamas bendrų išlaidų paskirstymas ir laisvos konkurencijos principu pagrįsti įmonių grupės vidaus sandoriai, sudaryti tarp įmonių, kurios ne tik teikia viešąsias paslaugas, bet ir vykdo komercinę veiklą. Taigi, laikantis šių principų, būtina vengti, kad pagalba nebūtų teikiama ne pagal schemą. |
| --- | --- |

(211)

Kaip jau išdėstyta, remiantis KTĮ 22 straipsniu, galima kompensuoti viešosios paslaugos išlaidas, atėmus bilietų pajamas. Kad kompensacija būtų kompensuojamos tik viešosios paslaugos teikimo išlaidos, atrodo, kad pagal tokią schemą būtinas sąskaitų atskyrimas, tinkamas bendrų išlaidų paskirstymas ir laisvos konkurencijos principu pagrįsti įmonių grupės vidaus sandoriai, sudaryti tarp įmonių, kurios ne tik teikia viešąsias paslaugas, bet ir vykdo komercinę veiklą. Taigi, laikantis šių principų, būtina vengti, kad pagalba nebūtų teikiama ne pagal schemą.

| (212) | Institucija įvertino visą Norvegijos valdžios institucijų pateiktą informaciją ir patikrino, ar viešosios paslaugos teikimo ataskaitos buvo atskirai rengiamos visą laikotarpį (1994–2008 m.). Be to, Institucija nustatė, kad iš viešosios paslaugos teikimo uždirbtas pelnas buvo santykinai nedidelis ir nebuvo mokama pernelyg didelė kompensacija. |
| --- | --- |

(212)

Institucija įvertino visą Norvegijos valdžios institucijų pateiktą informaciją ir patikrino, ar viešosios paslaugos teikimo ataskaitos buvo atskirai rengiamos visą laikotarpį (1994–2008 m.). Be to, Institucija nustatė, kad iš viešosios paslaugos teikimo uždirbtas pelnas buvo santykinai nedidelis ir nebuvo mokama pernelyg didelė kompensacija.

| (213) | Iki 2004 m. bendros išlaidos buvo pasidalijamos per įmonių grupės vidaus sandorius, kurių kainos buvo pagrįstos rinkos kainomis. Bendrų išlaidų už paslaugas paskirstymo tarp „AS Sporveisbussene“ ir jos patronuojamųjų įmonių sistema buvo pakeista 2003 m., ir nuo 2004 m. buvo pradėta taikyti nauja sistema, paremta pridėtinėmis išlaidomis. Remiantis šia sistema, autobusų transporto įmonėms teko bendrų išlaidų dalis, proporcinga jų apyvartai. |
| --- | --- |

(213)

Iki 2004 m. bendros išlaidos buvo pasidalijamos per įmonių grupės vidaus sandorius, kurių kainos buvo pagrįstos rinkos kainomis. Bendrų išlaidų už paslaugas paskirstymo tarp „AS Sporveisbussene“ ir jos patronuojamųjų įmonių sistema buvo pakeista 2003 m., ir nuo 2004 m. buvo pradėta taikyti nauja sistema, paremta pridėtinėmis išlaidomis. Remiantis šia sistema, autobusų transporto įmonėms teko bendrų išlaidų dalis, proporcinga jų apyvartai.

| (214) | Institucijos nuomone, tai užtikrino, kad pagalba nebūtų skiriama ne pagal schemą. |
| --- | --- |

(214)

Institucijos nuomone, tai užtikrino, kad pagalba nebūtų skiriama ne pagal schemą.

| (215) | Taigi, remiantis Norvegijos valdžios institucijų pateikta informacija, galima daryti išvadą, kad metinėmis išmokomis buvo padengiamos tik tos išlaidos, kurios galėjo būti padengiamos vadovaujantis šios schemos teisine sistema. |
| --- | --- |

(215)

Taigi, remiantis Norvegijos valdžios institucijų pateikta informacija, galima daryti išvadą, kad metinėmis išmokomis buvo padengiamos tik tos išlaidos, kurios galėjo būti padengiamos vadovaujantis šios schemos teisine sistema.

2.5.3   Kapitalo injekcija viešajai paslaugai

| (216) | Dar praėjusio amžiaus dešimtojo dešimtmečio viduryje buvo aišku, kad „AS Oslo Sporveier“ pensijų fondas buvo nepakankamai finansuojamas. Dėl to buvo parengtas mokėjimo planas fondo finansavimo trūkumui iki 2020 m. pašalinti. Vadovaudamasi tuo planu, Oslo savivaldybė padidino įmonei „AS Oslo Sporveier“ kompensaciją už viešąją paslaugą, kad būtų padengtos visos teikiant viešąją paslaugą patirtos išlaidos. |
| --- | --- |

(216)

Dar praėjusio amžiaus dešimtojo dešimtmečio viduryje buvo aišku, kad „AS Oslo Sporveier“ pensijų fondas buvo nepakankamai finansuojamas. Dėl to buvo parengtas mokėjimo planas fondo finansavimo trūkumui iki 2020 m. pašalinti. Vadovaudamasi tuo planu, Oslo savivaldybė padidino įmonei „AS Oslo Sporveier“ kompensaciją už viešąją paslaugą, kad būtų padengtos visos teikiant viešąją paslaugą patirtos išlaidos.

| (217) | 2004 m. likęs finansavimo trūkumas buvo padengtas kapitalo injekcija viešajai paslaugai. Nors ji nebuvo atlikta kaip metinės vienkartinės išmokos „AS Sporveisbussene“ dalis, o ją tiesiogiai pensijų fondui sumokėjo įmonė „AS Oslo Sporveier“, mokėjimas buvo atliktas remiantis esama pagalbos schema, nes jis visas buvo panaudotas teikiant viešąją paslaugą patirtoms išlaidoms padengti. |
| --- | --- |

(217)

2004 m. likęs finansavimo trūkumas buvo padengtas kapitalo injekcija viešajai paslaugai. Nors ji nebuvo atlikta kaip metinės vienkartinės išmokos „AS Sporveisbussene“ dalis, o ją tiesiogiai pensijų fondui sumokėjo įmonė „AS Oslo Sporveier“, mokėjimas buvo atliktas remiantis esama pagalbos schema, nes jis visas buvo panaudotas teikiant viešąją paslaugą patirtoms išlaidoms padengti.

| (218) | Kaip jau minėta, KTĮ ir KTR nėra konkrečių nuostatų dėl to, kaip koncesininkams turi būti kompensuojama už viešąją paslaugą. Pagal nusistovėjusią administracinę praktiką, kompensacija paprasčiausiai buvo skiriama kiekvienais metais kaip vienkartinė išmoka. ELPA teismas yra pripažinęs (114), kad tais atvejais, kai esamoje pagalbos schemoje nėra numatytos konkrečios nuostatos dėl to, kaip pagalba turi būti teikiama, pats nukrypimas nuo įprastinės procedūros neleidžia konstatuoti, kad pagalba nebuvo skirta pagal tą schemą. Taigi, tai, kad kapitalo injekcija viešajai paslaugai nebuvo atlikta pagal įprastinę metinių bendrųjų dotacijų procedūrą, nereiškia, kad ji nebuvo skirta pagal tą schemą. |
| --- | --- |

(218)

Kaip jau minėta, KTĮ ir KTR nėra konkrečių nuostatų dėl to, kaip koncesininkams turi būti kompensuojama už viešąją paslaugą. Pagal nusistovėjusią administracinę praktiką, kompensacija paprasčiausiai buvo skiriama kiekvienais metais kaip vienkartinė išmoka. ELPA teismas yra pripažinęs (114), kad tais atvejais, kai esamoje pagalbos schemoje nėra numatytos konkrečios nuostatos dėl to, kaip pagalba turi būti teikiama, pats nukrypimas nuo įprastinės procedūros neleidžia konstatuoti, kad pagalba nebuvo skirta pagal tą schemą. Taigi, tai, kad kapitalo injekcija viešajai paslaugai nebuvo atlikta pagal įprastinę metinių bendrųjų dotacijų procedūrą, nereiškia, kad ji nebuvo skirta pagal tą schemą.

| (219) | Pensijų įsipareigojimai, padengti kapitalo injekcija viešajai paslaugai, buvo susiję su teikiama viešąja paslauga, kurią Oslo savivaldybė turėjo padengti vykdydama įsipareigojimą padengti viešosios paslaugos teikimo išlaidas. Užuot iki 2020 m. mokėjus metines išmokas, buvo nuspręsta, kad likusi finansavimo trūkumo dalis turėtų būti padengta kapitalo injekcija viešajai paslaugai, taip panaikinant būtinybę toliau skirti metines išmokas susidariusiam finansavimo trūkumui padengti. |
| --- | --- |

(219)

Pensijų įsipareigojimai, padengti kapitalo injekcija viešajai paslaugai, buvo susiję su teikiama viešąja paslauga, kurią Oslo savivaldybė turėjo padengti vykdydama įsipareigojimą padengti viešosios paslaugos teikimo išlaidas. Užuot iki 2020 m. mokėjus metines išmokas, buvo nuspręsta, kad likusi finansavimo trūkumo dalis turėtų būti padengta kapitalo injekcija viešajai paslaugai, taip panaikinant būtinybę toliau skirti metines išmokas susidariusiam finansavimo trūkumui padengti.

| (220) | Tuo remdamasi Institucija mano, kad kapitalo injekcija viešajai paslaugai buvo atlikta laikantis pagalbą nustatančių nuostatų. |
| --- | --- |

(220)

Tuo remdamasi Institucija mano, kad kapitalo injekcija viešajai paslaugai buvo atlikta laikantis pagalbą nustatančių nuostatų.

2.5.4   Išvada

| (221) | Remdamasi išdėstytu įvertinimu, Institucija daro išvadą, kad metinė kompensacija ir kapitalo injekcija viešajai paslaugai buvo atliktos remiantis esama pagalbos schema. Taigi, jokie metinės kompensacijos ir kapitalo injekcijos viešajai paslaugai mokėjimai nebuvo atlikti ne pagal esamą pagalbos schemą. |
| --- | --- |

(221)

Remdamasi išdėstytu įvertinimu, Institucija daro išvadą, kad metinė kompensacija ir kapitalo injekcija viešajai paslaugai buvo atliktos remiantis esama pagalbos schema. Taigi, jokie metinės kompensacijos ir kapitalo injekcijos viešajai paslaugai mokėjimai nebuvo atlikti ne pagal esamą pagalbos schemą.

2.6   Laikotarpis po 2008 m. kovo 30 d.

| (222) | Pirmojo šio amžiaus dešimtmečio pradžioje Oslo savivaldybė nusprendė dėl visų viešojo reguliaraus susisiekimo autobusais Oslo regione paslaugų sutarčių surengti konkursus. 2008 m. kovo 30 d. apibūdinta sistema baigė galioti ir „AS Oslo Sporveier“ koncesija neteko pagrindo, nes visos paslaugos buvo teikiamos remiantis konkursuose sudarytomis sutartimis. Dėl to nuo 2008 m. kovo 30 d. naujiesiems koncesininkams buvo atlyginama pagal konkursuose laimėtas sutartis. |
| --- | --- |

(222)

Pirmojo šio amžiaus dešimtmečio pradžioje Oslo savivaldybė nusprendė dėl visų viešojo reguliaraus susisiekimo autobusais Oslo regione paslaugų sutarčių surengti konkursus. 2008 m. kovo 30 d. apibūdinta sistema baigė galioti ir „AS Oslo Sporveier“ koncesija neteko pagrindo, nes visos paslaugos buvo teikiamos remiantis konkursuose sudarytomis sutartimis. Dėl to nuo 2008 m. kovo 30 d. naujiesiems koncesininkams buvo atlyginama pagal konkursuose laimėtas sutartis.

2.7   Išvados dėl esamo arba naujo pagalbos pobūdžio

| (223) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Institucija daro išvadą, kad visa metinė kompensacija ir kapitalo injekcija viešajai paslaugai buvo išmokėtos remiantis nepakeista esama pagalbos schema. Dėl to visos šios priemonės yra esama pagalba. |
| --- | --- |

(223)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Institucija daro išvadą, kad visa metinė kompensacija ir kapitalo injekcija viešajai paslaugai buvo išmokėtos remiantis nepakeista esama pagalbos schema. Dėl to visos šios priemonės yra esama pagalba.

| (224) | Kaip jau minėta, Institucija daro išvadą, kad i) įmonių grupės apmokestinimo taisyklių taikymas ir ii) kapitalo injekcija komercinei veiklai nėra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(224)

Kaip jau minėta, Institucija daro išvadą, kad i) įmonių grupės apmokestinimo taisyklių taikymas ir ii) kapitalo injekcija komercinei veiklai nėra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje.

| (225) | Be to, Institucija daro išvadą, kad kitos priemonės, t. y. i) metinė kompensacija ir ii) kapitalo injekcija viešajai paslaugai, yra valstybės pagalba, kuri visa buvo skirta remiantis esamos pagalbos schema. Pagal abi šias priemones skirta kompensacija neviršijo nuostolių, faktiškai patirtų vykdant su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus (115). 2008 m. kovo 30 d. abi šios valstybės pagalbos priemonės buvo nutrauktos. Taigi, Institucija neprivalo nagrinėti, ar jos suderinamos su EEE susitarimo veikimu. |
| --- | --- |

(225)

Be to, Institucija daro išvadą, kad kitos priemonės, t. y. i) metinė kompensacija ir ii) kapitalo injekcija viešajai paslaugai, yra valstybės pagalba, kuri visa buvo skirta remiantis esamos pagalbos schema. Pagal abi šias priemones skirta kompensacija neviršijo nuostolių, faktiškai patirtų vykdant su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus (115). 2008 m. kovo 30 d. abi šios valstybės pagalbos priemonės buvo nutrauktos. Taigi, Institucija neprivalo nagrinėti, ar jos suderinamos su EEE susitarimo veikimu.

3.   IŠVADA

| (226) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Institucija daro išvadą, kad įmonių grupės apmokestinimo taisyklėmis įmonei „AS Sporveisbussene“ nebuvo suteiktas ekonominis pranašumas ir kad tų taisyklių taikymas nereiškia, kad „AS Sporveisbussene“ gavo valstybės pagalbą, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnyje. |
| --- | --- |

(226)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Institucija daro išvadą, kad įmonių grupės apmokestinimo taisyklėmis įmonei „AS Sporveisbussene“ nebuvo suteiktas ekonominis pranašumas ir kad tų taisyklių taikymas nereiškia, kad „AS Sporveisbussene“ gavo valstybės pagalbą, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnyje.

| (227) | Institucija taip pat daro išvadą, kad kapitalo injekcija komercinei veiklai įmonei „AS Sporveisbussene“ nebuvo suteiktas ekonominis pranašumas, todėl ji nėra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(227)

Institucija taip pat daro išvadą, kad kapitalo injekcija komercinei veiklai įmonei „AS Sporveisbussene“ nebuvo suteiktas ekonominis pranašumas, todėl ji nėra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje.

| (228) | Institucija daro išvadą, kad metinė kompensacija ir kapitalo injekcija viešajai paslaugai yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnyje. Tačiau Institucija daro išvadą, kad visa ši pagalba buvo skirta remiantis esama pagalbos schema, kuri šiuo metu yra nutraukta, ir todėl, jos nuomone, nėra būtinybės ir pagrindo imtis papildomų veiksmų. |
| --- | --- |

(228)

Institucija daro išvadą, kad metinė kompensacija ir kapitalo injekcija viešajai paslaugai yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnyje. Tačiau Institucija daro išvadą, kad visa ši pagalba buvo skirta remiantis esama pagalbos schema, kuri šiuo metu yra nutraukta, ir todėl, jos nuomone, nėra būtinybės ir pagrindo imtis papildomų veiksmų.

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Įmonių grupės apmokestinimo taisyklių taikymas „Oslo Sporveier“ įmonių grupei nėra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje. Todėl oficialus šios priemonės tyrimas baigiamas.

2 straipsnis

Kapitalo injekcija komercinei veiklai nėra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje. Todėl oficialus šios priemonės tyrimas baigiamas.

3 straipsnis

Oficiali tyrimo procedūra, susijusi su metine kompensacija, neturi pagrindo, nes ši priemonė priskiriama esamai pagalbai, kuri šiuo metu yra nutraukta. Todėl oficialus šios priemonės tyrimas baigiamas.

4 straipsnis

Oficiali tyrimo procedūra, susijusi su kapitalo injekcija viešajai paslaugai, neturi pagrindo, nes ši priemonė yra esama pagalba, kuri šiuo metu yra nutraukta. Todėl oficialus šios priemonės tyrimas baigiamas.

5 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Norvegijos Karalystei.

6 straipsnis

Šio sprendimo tekstas autentiškas tik anglų kalba.

Priimta Briuselyje 2012 m. gruodžio 19 d.

ELPA priežiūros institucijos vardu

Oda Helen SLETNES

Pirmininkė

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

Kolegijos narys

---

(1)  OL C 204, 2012 7 12, p. 15 ir EEE priedas Nr. 37, 2012 7 5, p. 26.

1

(2)  Sprendimas, 55–63 punktai.

2

(3)  Ten pat, 76–80 punktai.

3

(4)  Ten pat, 84–91 punktai.

4

(5)  Šiame sprendime „Oslo Sporveier Group“ reiškia įmonę „AS Oslo Sporveier“ ir jos patronuojamąsias įmones.

5

(6)  2012 m. vasario 8 d. raštu (dok. Nr. 624263) skundo pateikėja paprašė Institucijos pradėti oficialią priemonių, dėl kurių vyko ELPA teismo procesas E-14/10 byloje, tyrimo procedūrą.

6

(7)  OL C 204, 2012 7 12, p. 15 ir EEE priedas Nr. 37, 2012 7 5, p. 26.

7

(8)  Žr. sprendimo pradėti procedūrą 122–124 punktus.

8

(9)  Žr. sprendimo pradėti procedūrą rezoliucinės dalies 1 straipsnį.

9

(10)  2002 m. birželio 21 d. Įstatymas Nr. 45 (įsigaliojo 2003 m. sausio 1 d.).

10

(11)  2003 m. kovo 26 d. Įstatymas Nr. 401 (įsigaliojo 2003 m. balandžio 1 d.).

11

(12)  1976 m. birželio 4 d. Įstatymas Nr. 63 (įsigaliojo 1977 m. liepos 1 d.). Panaikintas ir pakeistas KTĮ 2003 m. sausio 1 d.

12

(13)  1986 m. rugpjūčio 12 d. Reglamentas Nr. 2170 (įsigaliojo 1987 m. sausio 1 d.) ir 1992 m. gruodžio 4 d. Reglamentas Nr. 1013 (įsigaliojo 1994 m. sausio 1 d.). Abu panaikinti ir pakeisti KTR 2003 m. balandžio 1 d.

13

(14)  Norvegų kalba Administrasjonsselskap.

14

Administrasjonsselskap

(15)  KTĮ 23 straipsnis.

15

(16)  KTĮ 22 straipsnio 3 dalis.

16

(17)  KTĮ 22 straipsnio 4 dalis.

17

(18)  KTĮ 4 ir 6 straipsniai.

18

(19)  KTĮ 4 straipsnio 1 dalis.

19

(20)  KTĮ 4 straipsnio 2 dalis ir KTR I skyrius.

20

(21)  KTĮ 27 straipsnio 1 dalis.

21

(22)  KTĮ 6 straipsnio 1 dalis.

22

(23)  KTR 25 straipsnis.

23

(24)  KTR 28 ir 29 straipsniai. Šie reikalavimai, Institucijos nuomone, yra svarbiausi apibūdinant nacionalinę sistemą, tačiau KTR išdėstyti ir kiti išsamūs su specialiąja koncesija susiję reikalavimai.

24

(25)  Susisiekimo ministerija perdavė apskritims savo įgaliojimus nustatyti tarifus. Tačiau tam tikros nuolaidos nustatomos nacionaliniu lygmeniu. Ministerija visoms apskritims pavedė užtikrinti, kad viešąją paslaugą teikiantys vietinio reguliaraus susisiekimo autobusais paslaugų teikėjai vaikams, vyresniems ir neįgaliems piliečiams suteiktų 50 proc. nuolaidą.

25

(26)  KTR 28 straipsnis ir 29 straipsnio 2 dalis. Remiantis KTR 28 straipsnio 3 dalimi, Susisiekimo ministerijai suteikta kompetencija nustatyti gaires dėl transporto tvarkaraščių turinio ir jų skelbimo. Papildomos gairės dėl maršrutinio transporto tvarkaraščių pateiktos Susisiekimo ministerijos aplinkraštyje Nr. N-1/2006. Iki 2006 m. tam tikri maršrutinio transporto tvarkaraščių aspektai buvo reglamentuojami KTR 28 straipsniu. Šie aspektai buvo panaikinti 2006 m. Aplinkraštyje Nr. N-1/2006 daroma nuoroda į iki pakeitimo galiojusią nuostatą (KTR 28 straipsnis) ir teigiama, kad kol nebus papildomai pranešta, maršrutinio transporto tvarkaraščiams taikomi ankstesnėje nuostatoje įtvirtinti reikalavimai.

26

(27)  KTĮ 27 straipsnio 2 dalis.

27

(28)  Kaip nurodyta parengiamuosiuose dokumentuose, Pasiūlymo 113 L 10.1 skyrius (2009–2010 m.).

28

(29)  KTĮ 8 straipsnis. Galimybė suteikti koncesiją konkurso tvarka buvo numatyta 1993 m. birželio 11 d. Įstatyme Nr. 85, pakeitusiame 1976 m. Transporto įstatymą (įsigaliojo 1994 m. sausio 1 d.).

29

(30)  KTR 30 straipsnio 1 dalis. Bendrąsias gaires dėl elektroninių bilietų pardavimo sistemų naudojimo nustato Susisiekimo ministerija (KTR 30 straipsnio 2 dalis). Šias gaires ministerija apibrėžė aplinkraštyje Nr. N-1/2006. Šiame aplinkraštyje ministerija nurodė, kad elektroninės bilietų pardavimo sistemos standartu turėtų būti Norvegijos valstybinės kelių administracijos 206 vadovo 3 dalis (norvegų kalba: Statens Vegvesen).

30

Statens Vegvesen

(31)  KTĮ 22 straipsnio 5 dalis. Tokios sutarties pavyzdys – toliau minima 1997 m. transporto sutartis, kurią sudarė „AS Oslo Sporveier“ ir „AS Sporveisbussene“.

31

(32)  KTĮ 22 straipsnio 1 dalis.

32

(33)  Pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą Norvegijos valdžios institucijos tai patvirtino ir, remdamosi teisiniais komentarais (norv. Norsk Lovkommentar), paaiškino, kad ankstesnė nuostata – 1976 m. Transporto įstatymo 24a straipsnis – buvo aiškinama taip pat. Šiuo atžvilgiu 1976 m. Transporto įstatymo teisinio komentaro (paskelbto http://www.rettsdata.no/ (prieiga mokama)) 43 pastaboje kompensacijų klausimu teigiama (norvegų kalba): „I rutetransporten vil det dog ofte være aktuelt å pålegge utøver en større rutetjeneste som sammenholdt med de takster som godkjennes, ikke gir et forsvarlig økonomisk grunnlag. I slike tilfeller kan plikten bare opprettholdes dersom det ytes tilskudd, jf. § 24 a“. Institucijos vertimas: „Tačiau reguliaraus susisiekimo atveju neretai tikslinga reikalauti, kad susisiekimo paslaugų teikėjas teiktų visapusiškesnes paslaugas, kurios, atsižvelgiant į nustatytas didžiausias kainas, nebūtų jam finansiškai naudingos. Tokiomis aplinkybėmis su viešąja paslauga susiję įsipareigojimai gali būti toliau vykdomi tik už kompensaciją (plg. 24a straipsnį).“

33

Norsk Lovkommentar

(34)  1976 m. birželio 4 d. Įstatymas Nr. 63 (įsigaliojo 1977 m. liepos 1 d.). Panaikintas ir pakeistas KTĮ 2003 m. sausio 1 d.

34

(35)  Žr. 1976 m. Transporto įstatymo pakeitimo parengiamuosius dokumentus – Pasiūlymą Nr. 16 (1980–1981 m.), p. 2.

35

(36)  Oslo savivaldybė yra ir apskritis, ir savivaldybė. Toliau tekste ji vadinama Oslo savivaldybe.

36

(37)  Norvegų kalba Norsk Rutebileierforbund.

37

Norsk Rutebileierforbund

(38)  Nuo 1934 m. Oslo savivaldybė buvo kone vienintelė „AS Oslo Sporveier“ savininkė (jai priklausė 98,8 proc. nuosavybės). Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kad 2002 m. Oslo savivaldybė įsigijo likusias akcijas ir tokiu būdu tapo 100 proc. „AS Oslo Sporveier“ savininke.

38

(39)  Kaip teigia Norvegijos valdžios institucijos, Oslo savivaldybė dalyvavo nagrinėjant visus komerciškai svarbius klausimus, susijusius su „AS Oslo Sporveier“ teikiamomis viešojo susisiekimo autobusais paslaugomis, įskaitant finansinius susitarimų (sutarčių) su patronuojamosiomis įmonėmis (pavyzdžiui, „AS Sporveisbussene“) ar kitomis trečiosiomis šalimis aspektus. Oslo savivaldybė dalyvavo kaip „AS Oslo Sporveier“ valdybos narė.

39

(40)  Be to, „AS Oslo Sporveier“ buvo ir kiti departamentai, teikiantys, inter alia, metro, tramvajų ir keltų paslaugas.

40

inter alia

(41)  Kiti trys paslaugų teikėjai – „ING. M.O. Schøyens Bilcentraler A/S“, „Norgesbuss AS/Oslo“ ir „Follo Busstrafikk A/S“ – taip pat turėjo koncesijas reguliariam susisiekimui autobusais keletu nustatytų maršrutų Osle. 1996 m. „Norgesbuss AS/Oslo“ įsigijo „Follo Busstrafikk A/S“ ir kartu perėmė jos koncesijas.

41

(42)  KTĮ 22 straipsnis.

42

(43)  Visos bilietų pardavimo pajamos, gautos parduodant bilietus jų pačių autobusuose, ir dalis bilietų pardavimo pajamų iš „AS Oslo Sporveier“, „Stor-Oslo Lokaltrafikk“ („Ruter AS“ pirmtakė, valstybei priklausanti įmonė, atsakinga už vietinio maršrutinio susisiekimo Osle valdymą) ir „Norges Statsbaner AS“ (valstybei priklausanti įmonė, atsakinga už geležinkelių transportą Norvegijoje)..

43

(44)  Nuo 1983 m. – remiantis 1976 m. Transporto įstatymo 24a straipsniu, 1982 m. reglamentu ir KS bei NABC standartine pagrindine sutartimi. Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kad ši praktika pagal KTĮ 22 straipsnį, jam įsigaliojus 2003 m. sausio 1 d., iš esmės nepasikeitė.

44

(45)  Institucijos apskaičiavimais.

45

(46)  Sistema apibūdinta protokolo priede, kuriame išsamiai aprašyta kompensacija, kurią „AS Sporveisbussene“ turėjo teisę gauti už suteiktas susisiekimo autobusais paslaugas 2004 m.

46

(47)  Tikslus skaičius negali būti nurodytas dėl pareigos saugoti profesinę paslaptį. Ši norma yra 2–7 proc.

47

(48)  Tikslus skaičius negali būti nurodytas dėl pareigos saugoti profesinę paslaptį. Ši norma yra 2–7 proc.

48

(49)  Tikslus skaičius negali būti nurodytas dėl pareigos saugoti profesinę paslaptį. Ši norma yra 2–7 proc.

49

(50)  „Oslo Sporveiers Pensjonskasse“ buvo „Oslo Sporveier“ įmonių grupės darbuotojams skirtas pensijų fondas. 2004 m. kapitalo injekcija padengė finansavimo trūkumą, susijusį su „Oslo Sporvognsdrift AS“ (įmonės, atsakingos už tramvajų paslaugų teikimą Osle), „Oslo T-banedrift AS“ (įmonės, atsakingos už metro paslaugų teikimą Osle), „AS Oslo Sporveier“ ir „AS Sporveisbussene“ pensijų įsipareigojimais.

50

(51)  Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kad iki 2004 m. kapitalo injekcijos įmonė „AS Sporveisbussene“ apskaitydavo savo pensijų įsipareigojimus taikydama „koridoriaus“ metodą. Pagal šį apskaitos metodą įmonė amortizuodavo apskaičiuotų pensijų įsipareigojimų koregavimus dešimties metų laikotarpiui. „Koridoriaus“ metodas buvo pagrįstas prielaida, kad kiekvienais metais tarp ilgalaikių prielaidų ir tikrovės bus nuokrypių ir kad šie nuokrypiai laikui bėgant išsilygins. 2004 m. Norvegijos valdžios institucijos priėmė sprendimą pakeisti pensijų įsipareigojimų apskaitymo metodą. Buvo atliktas metinis sąskaitų koregavimas, apėmęs visas numatomos vidutinės darbo santykių trukmės išlaidas. Dėl to 2004 m. „AS Sporveisbussene“ užfiksuotas 80 934 000 NOK nuosavo kapitalo sumažėjimas (straipsnyje „estimatavvik“), atspindintis šį apskaitos metodų pakeitimą. Dėl šių pakeitimų įsipareigojimai balanse padidėjo, o nuosavas įmonės kapitalas atitinkamai sumažėjo. Šis apskaitos principų pakeitimas neturėjo poveikio kapitalo, kuris buvo būtinas pensijų fondo lėšų trūkumui padengti, sumai, tačiau paaiškina skunde minėtus 2003–2004 m. „AS Sporveisbussene“ sąskaitų pokyčius.

51

(52)  Kadangi Norvegijos valstybinis draudimas skiria bazinę 40–50 proc. dydžio pensiją, likusią dalį per pensijų fondus arba gyvybės draudimo bendroves skiria darbdavys. „Oslo Sporveier“ įmonių grupė, vadovaudamasi 2005 m. birželio 10 d. Draudimo įstatymo Nr. 44 7 skyriumi, savo pensijų fondą sudarė kaip municipalinį pensijų fondą (norv. Oslo Sporveiers Pensjonskasse).

52

Oslo Sporveiers Pensjonskasse

(53)  1993 m. vasario 19 d. Reglamento Nr. 117 28 A skirsnis.

53

(54)  Šio įsipareigojimo nevykdymas galėjo sukelti „Oslo Sporveier“ įmonių grupei keletą teisinių padarinių, pavyzdžiui, ji galėjo būti pripažinta bankrutavusia.

54

(55)  Iš kurių 800 mln. NOK pervedė Oslo savivaldybė.

55

(56)  Fondui „Oslo Sporveiers Pensjonskasse“ pervestą sumą sudarė 711 980 000 NOK (90 519 282 NOK (14,1 proc. visos 802,5 mln. NOK sumos) buvo su darbo santykiais susiję mokesčiai).

56

(57)  1988 m. birželio 10 d. Įstatymo Nr. 39 (panaikintas) 8c-11 straipsnis kartu su 8c-10 straipsniu, 1 ir 3 dalys.

57

(58)  1999 m. kovo 26 d. Mokesčių įstatymo Nr. 14 2-2 straipsnis.

58

(59)  Mokesčių įstatymo 10-2–10-4 straipsniai.

59

(60)  Remiantis Mokesčių įstatymo 10-1 straipsniu, taisyklės dėl grupių įnašų taikomos „aksjeselskap, allmennaksjeselskap samt likestilt selskap og sammenslutning“.

60

(61)  Kaip nustatyta 1997 m. birželio 13 d. Įstatymo Nr. 44 1-3 ir 1-4 straipsniuose.

61

(62)  Mokesčių įstatymo 10-4 straipsnio 1 dalis.

62

(63)  Faktinis mokėjimas nebūtinai turi būti atliktas tais pačiais metais, kuriais gautos pajamos, jeigu realus turto perdavimas yra vykdomas vėliau. Todėl pakanka, kad kapitalą skirianti įmonė besąlygiškai įsipareigotų atlikti įnašą.

63

(64)  Mokesčių įstatymo 10-2 straipsnio 1 dalis.

64

(65)  Mokesčių įstatymo 10-3 straipsnio 1 dalis. Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kad patronuojančioji įmonė gali skirti įnašą patronuojamajai įmonei tais pačiais metais, kuriais patronuojamoji įmonė atlieka grupės įnašą patronuojančiajai įmonei. Abu įnašai laikomi atskirais sandoriais, mokesčių tikslais traktuojamais atskirai (žr. Norvegijos mokesčių direktorato išankstinį sprendimą Nr. 22/05, kurį galima rasti internete (norvegų kalba) http://www.skatteetaten.no/Templates/BindendeForhandsuttalelse.aspx?id=28885. Tai reiškia, kad tam tikromis aplinkybėmis grupės įnašai ir mokesčių konsolidavimas gali būti atliktas nepakeičiant įnašą atliekančios įmonės grynojo nuosavo kapitalo. Taip būtų tuo atveju, jeigu patronuojančioji įmonė būtų patyrusi bent jau tiek pat mokestinių nuostolių, kiek jos patronuojamoji įmonė gavo apmokestinamojo pelno. Patronuojamoji įmonė galėtų skirti įnašą patronuojančiajai įmonei ir reikalauti jį atskaityti. Patronuojančioji įmonė galėtų atskaityti gautą įnašą iš mokestinių nuostolių. Kartu patronuojančioji įmonė pati galėtų įnešti grupės įnašą į patronuojamąją įmonę. Šis įnašas jį gavusiai patronuojamajai įmonei nebūtų apmokestinamas, nes patronuojančioji įmonė dėl savo mokestinių nuostolių negalėtų jo atskaityti. Abu grupės įnašai reikštų, kad patronuojamoji įmonė galėtų panaikinti mokesčio bazę nepakenkdama savo grynajam nuosavam kapitalui.

65

(66)  Mokesčių įstatymo 10-3 straipsnio 1 dalis.

66

(67)  Mokesčių įstatymo 10-2 straipsnio 1 dalis.

67

(68)  Norvegijos valdžios institucijos patvirtino, kad 2000–2004 m. grupės įnašų, susijusių su „AS Sporveisbussene“, nebuvo atlikta.

68

(69)  „Įmonės „AS Sporveisbussene“ reguliaraus susisiekimo autobusais veiklos išlaidų standartinis apskaičiavimas“, 2012 m. gegužės 25 d.„Asplan Viak AS“ ataskaita, pridėta kaip Norvegijos valdžios institucijų 2012 m. birželio 4 d. rašto priedas (dok. Nr. 636738).

69

(70)  Pažymėtina, kad, nepaisant „Asplan Viak“ ataskaitos išvadų, Norvegijos valdžios institucijos savo pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą neginčija, kad kompensacija, suteikta „AS Sporveisbussene“, atitinka Altmark kriterijus (žr. toliau pateiktą vertinimą).

70

Altmark

(71)  Sprendimas SA.21654 (anksčiau NN-69/2007 ir C-6/2008) byloje Valstybinė komercinė nuosavybė „Åland Industrihus“, OL L 125, 2012 5 12, p. 33. Sprendimas užginčytas Bendrajame Teisme (žr. bylą T-212/12).

71

Valstybinė komercinė nuosavybė „Åland Industrihus“

(72)  Iš informacijos, kurią Institucija turėjo priimdama sprendimą pradėti procedūrą, buvo matyti, kad iki 2006 m. liepos mėn. Oslo savivaldybė nebuvo vienintelė „AS Oslo Sporveier“ savininkė (žr. sprendimą pradėti procedūrą 27 išnašą). Pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kad 2002 m. Oslo savivaldybė įsigijo mažumos akcininkų akcijas.

72

(73)  Žr. sprendimo pradėti procedūrą 103–108 punktus, ypač jo 105 punktą.

73

(74)  2003 m. liepos 24 d. Sprendimas Altmark, C-280/00, Rink. p. I-7747.

74

Altmark

(75)  Žr., be kitų, 2003 m. vasario 13 d. Sprendimo Ispanija prieš Komisiją, C-409/00, Rink. p. I-1487, 47 punktą ir 2006 m. rugsėjo 6 d. Sprendimo Portugalija prieš Komisiją, C-88/03, Rink. p. I-7115, 54 punktą.

75

Ispanija prieš Komisiją

Portugalija prieš Komisiją

(76)  OL L 379, 2006 12 28, p. 5, įtraukta į EEE susitarimo XV priedo 1ea punktą.

76

(77)  Žr. 2005 m. rugsėjo 21 d. Komisijos sprendimą dėl neteisėtos pagalbos schemos Nr. 192/1997, kurią pritaikė Italijos autonominė Bolzano provincija (OL L 383, 2006 12 28, p. 1, 129–133 punktai), ir 2011 m. liepos 27 d. Komisijos sprendimą dėl Belgijos suteiktos valstybės pagalbos galvijų užkrečiamosios spongiforminės encefalopatijos (GSE) tyrimams finansuoti (OL L 274, 2011 10 19, p. 36, 6 dalis, 1 straipsnis, 133 punktas).

77

(78)  Šiuo požiūriu pažymėtina, kad tuo metu, kai buvo atlikta ši kapitalo injekcija, galiojusi bendroji de minimis taisyklė buvo nustatyta 2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 69/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo de minimis valstybės pagalbai. Tačiau šis reglamentas nebuvo taikomas transporto sektoriui. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1998/2006 5 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad „[...] šis reglamentas taikomas iki jo įsigaliojimo skirtai pagalbai įmonėms transporto sektoriuje [...]“.

78

de minimis

de minimis

(79)  1996 m. liepos 11 d. Sprendimo SFEI prieš La Poste, C-39/94, Rink. p. I-3547, 60 punktas.

79

SFEI prieš La Poste

(80)  Šis principas išaiškintas Institucijos gairių VI dalies taisyklėse dėl kompensacijos už viešąją paslaugą, valstybės įmonių nuosavybės ir pagalbos valstybės įmonėms, teisinės pagalbos nuostatų taikymo valstybės įmonėms gamybos sektoriuje.

80

(81)  Žr., pavyzdžiui, 1994 m. kovo 23 d. generalinio advokato Jacobs išvados sujungtose bylose Ispanija prieš Komisiją, C-278/92, C-279/92 ir C-280/92, Rink. p. I-4103, 28 punktą. Taip pat žr. 1986 m. liepos 10 d. Sprendimo Belgija prieš Komisiją („Boch“), 40/85, Rink. p. 2321, 13 punktą, 1990 m. vasario 14 d. Sprendimo Prancūzija prieš Komisiją („Boussac“), C-301/87, Rink. p. I-307, 39–40 punktus ir 1991 m. kovo 21 d. Sprendimo Italija prieš Komisiją („Lanerossi“), C-303/88, Rink. p. I-1433, 24 punktą. Taip pat žr. Institucijos gaires dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo viešųjų paslaugų transliavimui, kurių 93 punkte teigiama: „Vykdydami komercinę veiklą, visuomeniniai transliuotojai yra įpareigoti laikytis rinkos principų, o veikdami per komercines pavaldžiąsias įmones palaiko su jomis ištiestosios rankos principu pagrįstus santykius. ELPA valstybės užtikrina, kad visuomeniniai transliuotojai laikytųsi ištiestosios rankos principo, savo komercines investicijas atliktų vadovaudamiesi rinkos ekonomikos investuotojo principu ir nesiimtų antikonkurencinių veiksmų savo konkurentų atžvilgiu, remdamiesi gaunamu valstybės finansavimu.“

81

Ispanija prieš Komisiją

Belgija prieš Komisiją („Boch“)

Prancūzija prieš Komisiją („Boussac“)

Italija prieš Komisiją („Lanerossi“)

(82)  105–108 punktai.

82

(83)  Komisijos direktyvos 2006/111/EB dėl finansinių santykių tarp valstybių narių ir valstybės įmonių skaidrumo ir dėl finansinio skaidrumo tam tikrose įmonėse 2 straipsnis (OL L 318, 2006 11 17, p. 17), įtrauktas į EEE susitarimo XV priedo 1a punktą.

83

(84)  Dėl 3,9 mln. NOK priemokos, kurią „AS Oslo Sporveier“ skyrė „AS Sporveisbussene“ už kokybę, Institucija daro išvadą, kad lėšos skirtos iš valstybinių išteklių arba kad šis mokėjimas priskirtinas valstybei. Kadangi Oslo savivaldybė dalyvauja nagrinėjant visus komercinės reikšmės klausimus, susijusius su reguliaraus susisiekimo autobusais paslaugų teikimu Oslo regione, o „AS Oslo Sporveier“ priklauso valstybei, Institucijos daro išvadą, kad šis sandoris turi būti laikomas priskirtinu valstybei, todėl yra valstybiniai ištekliai, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje.

84

(85)  2008 m. vasario 21 d. Sprendimo Private Barnehagers Landsforbund prieš ELPA priežiūros instituciją, E-5/07, ELPA teismo rink. p. 62, 78 punktas.

85

Private Barnehagers Landsforbund prieš ELPA priežiūros instituciją

(86)  1997 m. balandžio 24 d. Sprendimo Komisija prieš Italiją, C-39/96, Rink. p. I-3851, 36 punktas.

86

Komisija prieš Italiją

(87)  2003 m. liepos 24 d. Sprendimas Altmark, C-280/00, Rink. p. I-7747. Taip pat žr. 2008 m. vasario 12 d. Sprendimą BUPA, T-289/03, Rink. p. II-81.

87

Altmark

BUPA

(88)  2003 m. liepos 24 d. Sprendimo Altmark, C-280/00, Rink. p. I-7747, 89–93 punktai.

88

Altmark

(89)  2003 m. liepos 24 d. Sprendimo Altmark, C-280/00, Rink. p. I-7747, 94–95 punktai.

89

Altmark

(90)  2001 m. lapkričio 8 d. Sprendimo Adria-Wien Pipeline and Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke, C-143/99, Rink. p. I-8365, 41 punktas.

90

Adria-Wien Pipeline and Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke

(91)  2005 m. liepos 21 d. Sprendimo bendrose bylose E-5/04, E-6/04 ir E-7/04 Fesil ir Finnfjord ir kiti prieš ELPA priežiūros instituciją, ELPA teismo rink. p. 117, 93 punktas.

91

Fesil ir Finnfjord ir kiti prieš ELPA priežiūros instituciją

(92)  Be to, Teisingumo Teismas Altmark sprendime pažymėjo, kad nuo 1995 m. kelios ES valstybės narės savanoriškai atvėrė tam tikras miesto, priemiesčių ir regiono transporto rinkas konkurencijai įmonėms iš kitų valstybių narių. Taigi, rizika valstybių narių tarpusavio prekybai buvo ne numanoma, o tikra, nes rinka buvo atvira konkurencijai (69 ir 79 punktai).

92

Altmark

(93)  Altmark sprendimo 77 ir 82 punktai.

93

Altmark

(94)  Taip pat žr. 1988 m. liepos 13 d. Sprendimo Prancūzija prieš Komisiją, 102/87, Rink. p. 4067, 19 punktą ir 1991 m. kovo 21 d. Sprendimo Italija prieš Komisiją, C-305/89, Rink. p. I-1603, 26 punktą.

94

Prancūzija prieš Komisiją

Italija prieš Komisiją

(95)  50 ir 53 punktai.

95

(96)  Plg. 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 1 dalį.

96

(97)  Sąvokos „pagalbos schemos“ ir „pagalbos sistemos“, Institucijos nuomone, turi būti laikomos sinonimiškomis. Žr. Sinnaeve/Slot, „The new Regulation on State aid Procedures“, Common Market Law Review, Nr. 36/1999, p. 1153, 28 išnašą.

97

Common Market Law Review

(98)  Tarybos reglamentas (EB) Nr. 659/1999, nustatantis išsamias EB Sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (OL L 83, 1999 3 27, p. 1).

98

(99)  Žr. Institucijos sprendimo Nr. 405/08/COL HFF (OL L 79, 2010 3 25, p. 40 ir EEE priedą Nr. 14, 2010 3 25, p. 20) II.2.3.1 skyrių, p. 23: „Visiems visų valstybės institucijų įsipareigojimams teikiama valstybės garantija pagal bendrąjį nerašytos Islandijos viešosios teisės principą, susiformavusį prieš įsigaliojant EEE susitarimui. Garantija galioja visoms valstybės institucijoms, nepaisant jų įsteigimo laiko, vykdomos veiklos ar veiklos pakeitimų. Šią galimą pagalbos priemonę reikia vertinti kaip pagalbos schemą, atitinkančią Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo II dalies 1 straipsnio d punkte pateiktą apibrėžtį.“

99

(100)  Žr. Komisijos sprendimą byloje E-45/2000 (Nyderlandai) „Schiphol“ įmonių grupei palankios mokestinės lengvatos (OL C 37, 2004 2 11, p. 13).

100

„Schiphol“ įmonių grupei palankios mokestinės lengvatos

(101)  Iš Institucijos sprendimo Nr. 491/09/COL Norsk Film group (OL C 174, 2010 7 1, p. 3), II.2 skyrius, p. 8: „Metiniai mokėjimai, kuriuos Norvegijos valstybė nuo praėjusio amžiaus aštuntojo dešimtmečio skyrė įvairioms „Norsk Film“ grupei priklausančioms įmonėms pilnametražiams meniniams filmams gaminti ir filmų gamybai būtinai infrastruktūrai išlaikyti, buvo pagrįstos esama pagalbos sistema. Institucijos nuomone, šioje byloje, kai reguliarūs mokėjimai buvo nuolat atliekami labai ilgą laiką, kaip rodo praktika, valstybės pagalba buvo esminis įmonės finansavimo elementas. Tuo remdamasi Institucija daro išvadą, kad metinės dotacijos buvo mokamos pagal esamą valstybės pagalbos sistemą, kaip apibrėžta EEE susitarimo 62 straipsnyje.“ Šioje byloje Institucija pradėjo oficialų 36 mln. NOK išmokos, kuri papildomai buvo sumokėta kartu su įprastais mokėjimais, ir tariamos mokesčių lengvatos tyrimą. Sprendimu Nr. 204/11/COL (OL L 287, 2012 10 18, p. 14 ir EEE priedas Nr.58, 2012 10 18, p. 1) Institucija užbaigė procedūrą remdamasi tuo, kad 36 mln. NOK išmoka buvo skirta pagal esamą pagalbos schemą ir mokesčių priemonė nebuvo valstybės pagalba.

101

Norsk Film group

(102)  Žr. Komisijos sprendimą (Vokietija) Valstybės garantijos valstybiniams bankams Vokietijoje, E-10/2000, (OL C 150, 2002 6 22, p. 6).

102

Valstybės garantijos valstybiniams bankams Vokietijoje

(103)  Žr. 3 protokolo II dalies 1 straipsnio d punktą.

103

(104)  Žr. Komisijos sprendimo (Prancūzija) Charges aéroportuaires, E 4/2007, 56 punktą (OL C 83, 2009 4 7, p. 16).

104

Charges aéroportuaires

(105)  Žr. šiuo klausimu ELPA teismo sprendimo Konkurrenten, E-14/10, 74–75 punktus, kuriuose ELPA teismas konstatavo:

105

Konkurrenten

„Nagrinėjamu atveju Oslo miestas turėjo teisę, vadovaudamasis 1976 m. Transporto įstatymo nuostatomis ir įgyvendinimo reglamentais, skirti finansinę pagalbą, kad būtų teikiamos nepelningos reguliaraus susisiekimo autobusais paslaugos. Tai, kad dėl kompensacijos buvo „susitarta derybomis“, savaime nereiškia, kad šiais mokėjimais nebuvo kompensuojami teikiant šias paslaugas patirti faktiniai nuostoliai ir kad ši schema jiems nebuvo taikoma per se. Teismo nuomone, tiek, kiek kompensacija iš tiesų buvo naudojama nepelningoms reguliaraus susisiekimo autobusais paslaugoms finansuoti, atsakovas teisingai šiuos mokėjimus priskyrė esamai pagalbai.

Argumentas, kad pagalba turi būti laikoma nauja, nes ji iš miesto biudžeto buvo skiriama kasmet diskrecine nuožiūra, [...] yra atmestinas.“

(106)  Plg. Sprendimą Valstybinė komercinė nuosavybė „Åland Industrihus“, SA.21654 (anksčiau NN-69/2007 ir C-6/2008), OL L 125, 2012 5 12, p. 33, ypač jo 107–109 punktus.

106

Valstybinė komercinė nuosavybė „Åland Industrihus“

(107)  1994 m. rugpjūčio 9 d. Sprendimo Namur-Les Assurances du Crédit, C-44/93, Rink. p. I-3829, 28 punktas.

107

Namur-Les Assurances du Crédit

(108)  Generalinio advokato Trabucchi išvada 1975 m. byloje Van der Hulst, 51/74, Rink. p. 79.

108

Van der Hulst

(109)  Žr. 2004 m. liepos 14 d. Institucijos sprendimo Nr. 195/04/COL dėl įgyvendinimo nuostatų, nurodytų 3 protokolo II dalies 27 straipsnyje, 4 straipsnio 1 dalį (paskelbta http://www.eftasurv.int/media/decisions/195-04-COL.pdf). Taip pat žr. generalinio advokato Lenz išvadą Namur byloje.

109

Namur

(110)  Valstybės pagalba NN 73/2008 (anksčiau N 240/08) – Vengrija – Paskolų pasidalijimas tarp MÁV Zrt. ir MÁV-TRAKCIÓ Zrt. (OL C 109, 2009 5 13, p. 5), 59–60 punktai.

110

Paskolų pasidalijimas tarp MÁV Zrt. ir MÁV-TRAKCIÓ Zrt.

(111)  Sprendimo Kompensacijos mokėjimai viešajam transliuotojui RTP, E 14/2005 (Portugalija), 79 punktas (neoficialus vertimas).

111

Kompensacijos mokėjimai viešajam transliuotojui RTP

(112)  Sprendimo 73, 74 ir 76 punktai.

112

(113)  Tokia pati logika taikoma schemoms, kurias patvirtino Institucija arba Europos Komisija. Žr., pavyzdžiui, 1994 m. spalio 5 d. Sprendimo Italija prieš Komisiją, C-47/91, Rink. p. 4635, 25–26 punktus.

113

Italija prieš Komisiją

(114)  ELPA teismo sprendimo byloje E-14/10 Konkurrenten 87 punktas.

114

Konkurrenten

(115)  Aiškumo dėlei Institucija atkreipia dėmesį, kad kapitalo injekcija komercinei veiklai nebuvo skiriama remiantis esama pagalbos schema. Jeigu tai būtų buvusi valstybės pagalba, tokia pagalba būtų buvusi nauja pagalba. Pirmiau išdėstytame vertinime Institucija padarė išvadą, kad ta priemonė nėra valstybės pagalba, nes ji buvo suteikta pagal rinkos ekonomikos investuotojo principą.

115

---