# Uradni list L 223/2013

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2013.223.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 223 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5621. avgust 2013 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2013.223.slv

Uradni list

Evropske unije

L 223

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5621. avgust 2013

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 793/2013 z dne 20. avgusta 2013 o ukrepih v zvezi s Ferskimi otoki za zagotovitev ohranjanja staleža atlantskega sleda (
  1
  ) | 1 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 794/2013 z dne 20. avgusta 2013 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 8 |
| | | SKLEPI |
| | | 2013/439/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 19. avgusta 2013 o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi z visoko patogeno aviarno influenco podtipa H7N7 v Italiji
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 5521)

   (
  1
  ) | 10 |
| | | 2013/440/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 20. avgusta 2013 o ustavitvi protidampinškega postopka glede uvoza pribora (fitingov) za varjenje cevi iz nerjavnega jekla, dokončanega ali nedokončanega, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajvana | 13 |
| | | 2013/441/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 20. avgusta 2013 o določitvi datuma začetka delovanja vizumskega informacijskega sistema (VIS) v osmi regiji | 15 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 793/2013 z dne 20. avgusta 2013 o ukrepih v zvezi s Ferskimi otoki za zagotovitev ohranjanja staleža atlantskega sleda (
  1
  )

1

1

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 794/2013 z dne 20. avgusta 2013 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

8

SKLEPI

2013/439/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 19. avgusta 2013 o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi z visoko patogeno aviarno influenco podtipa H7N7 v Italiji
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 5521)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 5521)

1

10

2013/440/EU

*

Sklep Komisije z dne 20. avgusta 2013 o ustavitvi protidampinškega postopka glede uvoza pribora (fitingov) za varjenje cevi iz nerjavnega jekla, dokončanega ali nedokončanega, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajvana

13

2013/441/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 20. avgusta 2013 o določitvi datuma začetka delovanja vizumskega informacijskega sistema (VIS) v osmi regiji

15

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Obvestilo bralcem – Uredba Sveta (EU) št. 216/2013 z dne 7. marca 2013 o elektronski izdaji Uradnega lista Evropske unije
  (glej notranjo stran zadnje strani ovitka) | s3 |
| | * | Obvestilo bralcem – Način navajanja aktov(glej notranjo stran zadnje strani ovitka) | s3 |

*

Obvestilo bralcem – Uredba Sveta (EU) št. 216/2013 z dne 7. marca 2013 o elektronski izdaji Uradnega lista Evropske unije
  (glej notranjo stran zadnje strani ovitka)

Obvestilo bralcem – Uredba Sveta (EU) št. 216/2013 z dne 7. marca 2013 o elektronski izdaji Uradnega lista Evropske unije

s3

*

Obvestilo bralcem – Način navajanja aktov(glej notranjo stran zadnje strani ovitka)

Obvestilo bralcem – Način navajanja aktov

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 21.8.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 223/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.8.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 223/1

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 793/2013

z dne 20. avgusta 2013

o ukrepih v zvezi s Ferskimi otoki za zagotovitev ohranjanja staleža atlantskega sleda

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1026/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o nekaterih ukrepih za ohranjanje staležev rib v zvezi z državami, ki omogočajo netrajnostne načine ribolova (1), in zlasti člena 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Stalež atlantskega sleda (imenovan tudi norveška spomladanska drstitev) je največji stalež sleda na svetu. Njegov ulov je znašal en do dva milijona ton. Vendar je obsežno izkoriščanje zaradi prelova privedlo do izčrpanja staleža in prenehanja vseh vrst ribolova za več kot dve desetletji od začetka sedemdesetih let do sredine devetdesetih let 20. stoletja z zelo hudimi posledicami za ribiške flote, ki so izkoriščale ta stalež. |
| --- | --- |

(1)

Stalež atlantskega sleda (imenovan tudi norveška spomladanska drstitev) je največji stalež sleda na svetu. Njegov ulov je znašal en do dva milijona ton. Vendar je obsežno izkoriščanje zaradi prelova privedlo do izčrpanja staleža in prenehanja vseh vrst ribolova za več kot dve desetletji od začetka sedemdesetih let do sredine devetdesetih let 20. stoletja z zelo hudimi posledicami za ribiške flote, ki so izkoriščale ta stalež.

| (2) | Od obnovitve staleža in ponovnega odprtja ribolova leta 1996 stalež atlantskega sleda po posvetovanjih petih strani, v katerih izključni ekonomski coni (IEC) se v času svojega migracijskega cikla pojavlja ta vrsta, upravljajo: Ruska federacija, Norveška, Ferski otoki, Islandija in Evropska unija (v nadaljnjem besedilu: obalne države). |
| --- | --- |

(2)

Od obnovitve staleža in ponovnega odprtja ribolova leta 1996 stalež atlantskega sleda po posvetovanjih petih strani, v katerih izključni ekonomski coni (IEC) se v času svojega migracijskega cikla pojavlja ta vrsta, upravljajo: Ruska federacija, Norveška, Ferski otoki, Islandija in Evropska unija (v nadaljnjem besedilu: obalne države).

| (3) | Od leta 2007 so dogovori, ki so jih obalne države dosegle na posvetovanjih, vključevali dokončna pravila o delitvi celotnega dovoljenega ulova in zavezo, da se ohrani relativna stabilnost deležev za prihodnja leta. Dogovorjeni deleži za stalež atlantskega sleda so bili 5,16 % za Ferske otoke, 14,51 % za Islandijo, 6,51 % za Unijo, 61 % za Norveško in 12,82 % za Rusko federacijo. Poleg tega so imele obalne države tudi dolgoročni dogovor o tem, da skupne dogovore o upravljanju lahko pregledujejo in spreminjajo le skupaj, na podlagi novih znanstvenih priporočil in do določenega datuma. |
| --- | --- |

(3)

Od leta 2007 so dogovori, ki so jih obalne države dosegle na posvetovanjih, vključevali dokončna pravila o delitvi celotnega dovoljenega ulova in zavezo, da se ohrani relativna stabilnost deležev za prihodnja leta. Dogovorjeni deleži za stalež atlantskega sleda so bili 5,16 % za Ferske otoke, 14,51 % za Islandijo, 6,51 % za Unijo, 61 % za Norveško in 12,82 % za Rusko federacijo. Poleg tega so imele obalne države tudi dolgoročni dogovor o tem, da skupne dogovore o upravljanju lahko pregledujejo in spreminjajo le skupaj, na podlagi novih znanstvenih priporočil in do določenega datuma.

| (4) | Za lažjo določitev celotnih dovoljenih ulovov so se obalne države na podlagi razpoložljivih znanstvenih spoznanj odločile za in uvedle dolgoročni načrt upravljanja v skladu s previdnostnim pristopom, katerega namen je ohraniti izlov znotraj varnih bioloških mej in zagotavljati trajnostni ribolov. |
| --- | --- |

(4)

Za lažjo določitev celotnih dovoljenih ulovov so se obalne države na podlagi razpoložljivih znanstvenih spoznanj odločile za in uvedle dolgoročni načrt upravljanja v skladu s previdnostnim pristopom, katerega namen je ohraniti izlov znotraj varnih bioloških mej in zagotavljati trajnostni ribolov.

| (5) | Namen tega dolgoročnega načrta upravljanja je preprečiti padec staleža pod raven biomase 2 500 000 ton in si prizadevati, da se ohrani nad ravnjo 5 000 000 ton, ki naj bi pomenila največji trajnostni donos. To naj bi dosegli z omejevanjem izlova na način, skladen z umrljivostjo rib v obsegu 0,125. Dogovorjeno je bilo, da bi bilo treba umrljivost rib zmanjšati, če bi raven biomase padla pod 5 000 000 ton, da bi se tako zagotovila hitra obnovitev staleža. |
| --- | --- |

(5)

Namen tega dolgoročnega načrta upravljanja je preprečiti padec staleža pod raven biomase 2 500 000 ton in si prizadevati, da se ohrani nad ravnjo 5 000 000 ton, ki naj bi pomenila največji trajnostni donos. To naj bi dosegli z omejevanjem izlova na način, skladen z umrljivostjo rib v obsegu 0,125. Dogovorjeno je bilo, da bi bilo treba umrljivost rib zmanjšati, če bi raven biomase padla pod 5 000 000 ton, da bi se tako zagotovila hitra obnovitev staleža.

| (6) | Septembra 2012 je Mednarodni svet za raziskovanje morja (v nadaljnjem besedilu: ICES) v skladu s previdnostnim pristopom, določenim v načrtu upravljanja, predlagal, naj celotni dovoljeni ulov (TAC) za pet obalnih držav v letu 2013 znaša največ 619 000 ton, kar pomeni 26-odstotno zmanjšanje v primerjavi s TAC za leto 2012. |
| --- | --- |

(6)

Septembra 2012 je Mednarodni svet za raziskovanje morja (v nadaljnjem besedilu: ICES) v skladu s previdnostnim pristopom, določenim v načrtu upravljanja, predlagal, naj celotni dovoljeni ulov (TAC) za pet obalnih držav v letu 2013 znaša največ 619 000 ton, kar pomeni 26-odstotno zmanjšanje v primerjavi s TAC za leto 2012.

| (7) | Na posvetovanjih obalnih držav, ki so za dosego dogovorov za leto 2013 potekala od oktobra 2012 do januarja 2013, so Ferski otoki dosledno poudarjali, da odklanjajo sedanji dogovor o souporabi. Dogovore za leto 2013 so 18. januarja 2013 nazadnje sklenile samo štiri obalne države, da bi v čim večjem obsegu ohranile usklajeno upravljanje staleža obalnih držav. V potrjenem zapisniku teh posvetovanj z dne 23. januarja 2013 je navedeno: „Delegacije so izrazile zaskrbljenost nad tem, da so Ferski otoki odstopili od dogovora obalnih držav brez predhodnega obvestila.“ Ker zaradi izstopa Ferskih otokov iz posvetovanj ni bilo mogoče doseči dogovora vseh petih strani, so se ostale štiri države dogovorile, da bodo upoštevale ribolovne interese Ferskih otokov in določile njihov tradicionalni delež, tj. delež, ki jim je pripadal od dogovora iz leta 2007 naprej in ki znaša 31 000 ton (5,16 % TAC). |
| --- | --- |

(7)

Na posvetovanjih obalnih držav, ki so za dosego dogovorov za leto 2013 potekala od oktobra 2012 do januarja 2013, so Ferski otoki dosledno poudarjali, da odklanjajo sedanji dogovor o souporabi. Dogovore za leto 2013 so 18. januarja 2013 nazadnje sklenile samo štiri obalne države, da bi v čim večjem obsegu ohranile usklajeno upravljanje staleža obalnih držav. V potrjenem zapisniku teh posvetovanj z dne 23. januarja 2013 je navedeno: „Delegacije so izrazile zaskrbljenost nad tem, da so Ferski otoki odstopili od dogovora obalnih držav brez predhodnega obvestila.“ Ker zaradi izstopa Ferskih otokov iz posvetovanj ni bilo mogoče doseči dogovora vseh petih strani, so se ostale štiri države dogovorile, da bodo upoštevale ribolovne interese Ferskih otokov in določile njihov tradicionalni delež, tj. delež, ki jim je pripadal od dogovora iz leta 2007 naprej in ki znaša 31 000 ton (5,16 % TAC).

| (8) | Med posvetovanji obalnih držav, ki so potekala do 23. januarja 2013, predstavniki Ferskih otokov niso izrazili zahteve po določenem deležu, niso pisno ali ustno predlagali novega dogovora o souporabi in si niso prizadevali za sodelovanje z ostalimi štirimi stranmi ali pa pri obravnavanju dogovora za leto 2013. |
| --- | --- |

(8)

Med posvetovanji obalnih držav, ki so potekala do 23. januarja 2013, predstavniki Ferskih otokov niso izrazili zahteve po določenem deležu, niso pisno ali ustno predlagali novega dogovora o souporabi in si niso prizadevali za sodelovanje z ostalimi štirimi stranmi ali pa pri obravnavanju dogovora za leto 2013.

| (9) | Minister Ferskih otokov za ribištvo je v izjavi z dne 26. marca 2013 navedel, da je flota Ferskih otokov enostransko določila mejo ulova v višini 105 230 ton, kar pomeni 17 % priporočenega TAC, več kot trikrat večji delež od tistega, ki bi Ferskim otokom pripadal ob upoštevanju preteklih dogovorov, ter povečanje njihovega deleža iz leta 2012 za 145 %. To enostransko izjavo je treba oceniti ob upoštevanju navedenega znanstvenega priporočila, naj se ulov v letu 2013 zmanjša za 26 %. S to izjavo so Ferski otoki tudi de facto odstopili od skupno dogovorjenega načrta upravljanja. |
| --- | --- |

(9)

Minister Ferskih otokov za ribištvo je v izjavi z dne 26. marca 2013 navedel, da je flota Ferskih otokov enostransko določila mejo ulova v višini 105 230 ton, kar pomeni 17 % priporočenega TAC, več kot trikrat večji delež od tistega, ki bi Ferskim otokom pripadal ob upoštevanju preteklih dogovorov, ter povečanje njihovega deleža iz leta 2012 za 145 %. To enostransko izjavo je treba oceniti ob upoštevanju navedenega znanstvenega priporočila, naj se ulov v letu 2013 zmanjša za 26 %. S to izjavo so Ferski otoki tudi de facto odstopili od skupno dogovorjenega načrta upravljanja.

| (10) | Navedena dejanja Ferskih otokov pomenijo nesodelovanje z Unijo in drugimi obalnimi državami pri upravljanju staleža atlantskega sleda v skupnem interesu. Ferski otoki niso izpolnili obveznosti v skladu s členom 61(2), členom 63(1) in (2) ter členi 118, 119 in 300 Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu z dne 10. decembra 1982 (UNCLOS) in členoma 5 in 6 ter členom 8(1) in (2) Sporazuma Združenih narodov o izvajanju določb Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982 v zvezi z ohranjanjem in upravljanjem čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib (UNFSA). |
| --- | --- |

(10)

Navedena dejanja Ferskih otokov pomenijo nesodelovanje z Unijo in drugimi obalnimi državami pri upravljanju staleža atlantskega sleda v skupnem interesu. Ferski otoki niso izpolnili obveznosti v skladu s členom 61(2), členom 63(1) in (2) ter členi 118, 119 in 300 Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu z dne 10. decembra 1982 (UNCLOS) in členoma 5 in 6 ter členom 8(1) in (2) Sporazuma Združenih narodov o izvajanju določb Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982 v zvezi z ohranjanjem in upravljanjem čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib (UNFSA).

| (11) | Če bi se dosegle meje ulova, ki so jih določili štiri obalne države in Ferski otoki, bi celotni ulov znašal 692 290 ton, kar bi glede na priporočeni TAC pomenilo prelov. Glede na ocene in napovedi obsega ulova ICES v okviru priporočil za upravljanje v ribolovni sezoni 2013 (2) bi tak ulov povzročil, da bi raven biomase drstitvenega staleža v začetku leta 2014 padla na 4 200 000 ton, kar je znatno pod ravnjo 5 000 000 ton, ki naj bi pomenila največji trajnostni donos. |
| --- | --- |

(11)

Če bi se dosegle meje ulova, ki so jih določili štiri obalne države in Ferski otoki, bi celotni ulov znašal 692 290 ton, kar bi glede na priporočeni TAC pomenilo prelov. Glede na ocene in napovedi obsega ulova ICES v okviru priporočil za upravljanje v ribolovni sezoni 2013 (2) bi tak ulov povzročil, da bi raven biomase drstitvenega staleža v začetku leta 2014 padla na 4 200 000 ton, kar je znatno pod ravnjo 5 000 000 ton, ki naj bi pomenila največji trajnostni donos.

| (12) | Poleg tega novi javno dostopni znanstveni dokazi, ki jih je predložil ICES maja 2013 (3), potrjujejo, da dolgoročni načrt upravljanja v sedanji obliki (s ciljem umrljivosti rib v obsegu 0,125) pomeni previdnostni pristop, s povečanjem ciljne umrljivosti rib na 0,15, kar ustreza povečanju deleža Ferskih otokov, pa bi ta zaradi večjega tveganja izčrpanja staleža postal neprevidnosten. |
| --- | --- |

(12)

Poleg tega novi javno dostopni znanstveni dokazi, ki jih je predložil ICES maja 2013 (3), potrjujejo, da dolgoročni načrt upravljanja v sedanji obliki (s ciljem umrljivosti rib v obsegu 0,125) pomeni previdnostni pristop, s povečanjem ciljne umrljivosti rib na 0,15, kar ustreza povečanju deleža Ferskih otokov, pa bi ta zaradi večjega tveganja izčrpanja staleža postal neprevidnosten.

| (13) | V skladu s členom 3 Uredbe (EU) št. 1026/2012 se država lahko opredeli kot država, ki omogoča netrajnostne načine ribolova: (a) kadar pri upravljanju staleža v skupnem interesu ne sodeluje v popolnem upoštevanju določb Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu z dne 10. decembra 1982 (UNCLOS) in Sporazuma Združenih narodov o izvajanju določb Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982 v zvezi z ohranjanjem in upravljanjem čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib z dne 4. avgusta 1995 (UNFSA) ali drugih mednarodnih sporazumov ali norm mednarodnega prava in (b) kadar: (i) ne sprejme potrebnih ukrepov na področju upravljanja ribištva ali (ii) sprejme ukrepe za upravljanje ribištva brez potrebnega upoštevanja pravic, interesov in obveznosti drugih držav in Unije, pri čemer se zaradi takšnih ukrepov na področju upravljanja ribištva, kadar se obravnavajo v povezavi z ukrepi drugih držav in Unije, izvajajo ribolovne dejavnosti, ki bi lahko vodile v netrajnostno stanje staleža. |
| --- | --- |

(13)

V skladu s členom 3 Uredbe (EU) št. 1026/2012 se država lahko opredeli kot država, ki omogoča netrajnostne načine ribolova: (a) kadar pri upravljanju staleža v skupnem interesu ne sodeluje v popolnem upoštevanju določb Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu z dne 10. decembra 1982 (UNCLOS) in Sporazuma Združenih narodov o izvajanju določb Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982 v zvezi z ohranjanjem in upravljanjem čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib z dne 4. avgusta 1995 (UNFSA) ali drugih mednarodnih sporazumov ali norm mednarodnega prava in (b) kadar: (i) ne sprejme potrebnih ukrepov na področju upravljanja ribištva ali (ii) sprejme ukrepe za upravljanje ribištva brez potrebnega upoštevanja pravic, interesov in obveznosti drugih držav in Unije, pri čemer se zaradi takšnih ukrepov na področju upravljanja ribištva, kadar se obravnavajo v povezavi z ukrepi drugih držav in Unije, izvajajo ribolovne dejavnosti, ki bi lahko vodile v netrajnostno stanje staleža.

| (14) | Glede na navedeno Ferski otoki izpolnjujejo vsa merila, da se opredelijo kot država, ki omogoča netrajnostne načine ribolova, zato lahko Komisija sprejme ukrepe, določene v Uredbi (EU) št. 1026/2012. |
| --- | --- |

(14)

Glede na navedeno Ferski otoki izpolnjujejo vsa merila, da se opredelijo kot država, ki omogoča netrajnostne načine ribolova, zato lahko Komisija sprejme ukrepe, določene v Uredbi (EU) št. 1026/2012.

| (15) | Komisija je v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1026/2012 sklenila, da s svojim sklepom z dne 17. maja 2013 (4) in pismom z istega dne obvesti lokalno vlado Ferskih otokov in vlado Danske o svojem namenu, da Ferske otoke opredeli kot državo, ki omogoča netrajnostne načine ribolova, ter navede razloge za navedeno opredelitev in opiše morebitne ukrepe, ki se lahko sprejmejo na podlagi navedene uredbe. Lokalna vlada Ferskih otokov je potrdila prejem pisma isti dan. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1026/2012 sklenila, da s svojim sklepom z dne 17. maja 2013 (4) in pismom z istega dne obvesti lokalno vlado Ferskih otokov in vlado Danske o svojem namenu, da Ferske otoke opredeli kot državo, ki omogoča netrajnostne načine ribolova, ter navede razloge za navedeno opredelitev in opiše morebitne ukrepe, ki se lahko sprejmejo na podlagi navedene uredbe. Lokalna vlada Ferskih otokov je potrdila prejem pisma isti dan.

| (16) | Lokalna vlada Ferskih otokov se je 17. junija 2013 odzvala na obvestilo in na utemeljitve Komisije odgovorila s svojimi utemeljitvami, da niso izstopili iz posvetovanj, da so še naprej zavezani iskanju skupne rešitve za souporabo staleža in da EU nima pravice uporabiti prisilnih ukrepov. Vendar pa poleg neutemeljene trditve o „povečanem obsegu staleža v pomorskih območjih pod jurisdikcijo Ferskih otokov v zadnjih letih“ niso izrazili nikakršnega namena spremeniti svoje odločitve o netrajnostnih omejitvah ulova za leto 2013 niti kakor koli jasno utemeljili svoje visoke omejitve za ulov za leto 2013. |
| --- | --- |

(16)

Lokalna vlada Ferskih otokov se je 17. junija 2013 odzvala na obvestilo in na utemeljitve Komisije odgovorila s svojimi utemeljitvami, da niso izstopili iz posvetovanj, da so še naprej zavezani iskanju skupne rešitve za souporabo staleža in da EU nima pravice uporabiti prisilnih ukrepov. Vendar pa poleg neutemeljene trditve o „povečanem obsegu staleža v pomorskih območjih pod jurisdikcijo Ferskih otokov v zadnjih letih“ niso izrazili nikakršnega namena spremeniti svoje odločitve o netrajnostnih omejitvah ulova za leto 2013 niti kakor koli jasno utemeljili svoje visoke omejitve za ulov za leto 2013.

| (17) | Komisija je preučila obstoječo znanstveno literaturo s tega področja in našla le navedbe v zvezi z občasno prisotnostjo sleda v vodah Ferskih otokov za daljši čas v sezoni, ne pa tudi kakršnih koli navedb, na podlagi katerih bi si lahko ta pojav razlagali kot stalno ali trajno povečanje staleža. V zvezi z utemeljitvijo Ferskih otokov, da bo stalež leta 2014 v vsakem primeru padel pod raven največjega trajnostnega donosa in ne zaradi povečanja njihovega enostranskega deleža, bi bilo treba opozoriti, da glede na zadnje znanstveno priporočilo (glej uvodno izjavo 12) v primeru povečanja sedanje ciljne umrljivosti rib na vrednost, ki ustreza povečanemu deležu Ferskih otokov, stalež kljub temu, da se lahko obnovi do ravni največjega trajnostnega donosa, dlje časa ostane pod navedeno ravnjo, tveganje njegovega izčrpanja pa je večje. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je preučila obstoječo znanstveno literaturo s tega področja in našla le navedbe v zvezi z občasno prisotnostjo sleda v vodah Ferskih otokov za daljši čas v sezoni, ne pa tudi kakršnih koli navedb, na podlagi katerih bi si lahko ta pojav razlagali kot stalno ali trajno povečanje staleža. V zvezi z utemeljitvijo Ferskih otokov, da bo stalež leta 2014 v vsakem primeru padel pod raven največjega trajnostnega donosa in ne zaradi povečanja njihovega enostranskega deleža, bi bilo treba opozoriti, da glede na zadnje znanstveno priporočilo (glej uvodno izjavo 12) v primeru povečanja sedanje ciljne umrljivosti rib na vrednost, ki ustreza povečanemu deležu Ferskih otokov, stalež kljub temu, da se lahko obnovi do ravni največjega trajnostnega donosa, dlje časa ostane pod navedeno ravnjo, tveganje njegovega izčrpanja pa je večje.

| (18) | Komisija je po podrobni analizi utemeljitev lokalne vlade Ferskih otokov ugotovila, da te ne izpodbijajo razlogov fv ukrepe ne bi vključili tudi uvoza skuše, bi bila učinkovv obvestilu Komisije in niso objektivni razlog, s katerim bi lahko upravičili nesodelovanje te države. Na podlagi navedene ugotovitve in nepripravljenosti, da se popravijo enostranske omejitve ulova za leto 2013, je Komisija sklenila, da Ferski otoki še naprej izpolnjujejo merila, da se opredelijo kot država, ki omogoča netrajnostne načine ribolova. |
| --- | --- |

(18)

Komisija je po podrobni analizi utemeljitev lokalne vlade Ferskih otokov ugotovila, da te ne izpodbijajo razlogov fv ukrepe ne bi vključili tudi uvoza skuše, bi bila učinkovv obvestilu Komisije in niso objektivni razlog, s katerim bi lahko upravičili nesodelovanje te države. Na podlagi navedene ugotovitve in nepripravljenosti, da se popravijo enostranske omejitve ulova za leto 2013, je Komisija sklenila, da Ferski otoki še naprej izpolnjujejo merila, da se opredelijo kot država, ki omogoča netrajnostne načine ribolova.

| (19) | Zato Komisija meni, da je treba sprejeti ukrepe v skladu s členom 4 Uredbe (EU) št. 1026/2012. |
| --- | --- |

(19)

Zato Komisija meni, da je treba sprejeti ukrepe v skladu s členom 4 Uredbe (EU) št. 1026/2012.

| (20) | Navedeni ukrepi morajo biti učinkoviti in sorazmerni, da se lahko doseže njihov cilj ohranjanja, Ferskim otokom pa bi morali preprečiti izkoriščanje trgov, pristanišč in infrastrukture Unije za ohranjanje njihovega netrajnostnega načina ribolova na sleda. |
| --- | --- |

(20)

Navedeni ukrepi morajo biti učinkoviti in sorazmerni, da se lahko doseže njihov cilj ohranjanja, Ferskim otokom pa bi morali preprečiti izkoriščanje trgov, pristanišč in infrastrukture Unije za ohranjanje njihovega netrajnostnega načina ribolova na sleda.

| (21) | Poleg tega je Komisija ocenila kratkoročne in dolgoročne okoljske, trgovinske, gospodarske in družbene učinke ukrepov, ki se lahko sprejmejo v skladu s členom 4(1) Uredbe (EU) št. 1026/2012, ter tudi upravno breme, povezano z njihovim izvajanjem. |
| --- | --- |

(21)

Poleg tega je Komisija ocenila kratkoročne in dolgoročne okoljske, trgovinske, gospodarske in družbene učinke ukrepov, ki se lahko sprejmejo v skladu s členom 4(1) Uredbe (EU) št. 1026/2012, ter tudi upravno breme, povezano z njihovim izvajanjem.

| (22) | Na podlagi te ocene se zdi primerno sprejeti nekatere ukrepe iz točk (c), (d), (e) in (i) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 1026/2012. Če bi se ti ukrepi izkazali za neučinkovite in bi Ferski otoki še naprej omogočali netrajnostne načine ribolova, se lahko uvedejo nadaljnji ukrepi. |
| --- | --- |

(22)

Na podlagi te ocene se zdi primerno sprejeti nekatere ukrepe iz točk (c), (d), (e) in (i) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 1026/2012. Če bi se ti ukrepi izkazali za neučinkovite in bi Ferski otoki še naprej omogočali netrajnostne načine ribolova, se lahko uvedejo nadaljnji ukrepi.

| (23) | Ferski ribolov na sleda, ki se izvaja s plovili s pelagičnimi vlečnimi mrežami, je lahko usmerjeni ribolov v hladnejših mesecih leta, vendar pa gre pozno pomladi in poleti, ko se sled in skuša lovita v podobnih količinah, za mešani ribolov. Isto plovilo lahko v sezoni na enem ribolovnem potovanju ali območju v istem izvleku ujame obe vrsti. Skuša je torej sledu sorodna vrsta. Z nadaljnjim lovljenjem in izvažanjem skuše bi Ferski otoki tudi še naprej lovili velike količine sleda, ki je neizogiben prilov, čeprav ga ne bi bilo mogoče izvoziti v Unijo. Če v ukrepe ne bi vključili tudi uvoza skuše, bi bila učinkovitost prepovedi uvoza sleda kot načina za preprečitev nadaljnje škode za trajnost staleža sleda precej manjša. Skuša sobiva s sledom v takšnem obsegu, da pri ribolovu na skušo pod nadzorom Ferskih otokov vedno obstaja tveganje ulova sleda. Zato za ves ulov skuše pod nadzorom Ferskih otokov velja, da lahko zajema tudi ulov sleda. Zato bi morali trgovinski ukrepi, da bi bili učinkoviti, zajemati sleda in skušo. |
| --- | --- |

(23)

Ferski ribolov na sleda, ki se izvaja s plovili s pelagičnimi vlečnimi mrežami, je lahko usmerjeni ribolov v hladnejših mesecih leta, vendar pa gre pozno pomladi in poleti, ko se sled in skuša lovita v podobnih količinah, za mešani ribolov. Isto plovilo lahko v sezoni na enem ribolovnem potovanju ali območju v istem izvleku ujame obe vrsti. Skuša je torej sledu sorodna vrsta. Z nadaljnjim lovljenjem in izvažanjem skuše bi Ferski otoki tudi še naprej lovili velike količine sleda, ki je neizogiben prilov, čeprav ga ne bi bilo mogoče izvoziti v Unijo. Če v ukrepe ne bi vključili tudi uvoza skuše, bi bila učinkovitost prepovedi uvoza sleda kot načina za preprečitev nadaljnje škode za trajnost staleža sleda precej manjša. Skuša sobiva s sledom v takšnem obsegu, da pri ribolovu na skušo pod nadzorom Ferskih otokov vedno obstaja tveganje ulova sleda. Zato za ves ulov skuše pod nadzorom Ferskih otokov velja, da lahko zajema tudi ulov sleda. Zato bi morali trgovinski ukrepi, da bi bili učinkoviti, zajemati sleda in skušo.

| (24) | Pri ocenjevanju sorazmernosti ukrepov, in zlasti pri ugotavljanju, ali bi bilo treba omejitve trgovanja z glavnimi vrstami, ujetimi med ribolovom na sleda, omejiti na določen znesek ali pa prepovedati ves uvoz, je Komisija preučila, ali bi lahko kot bolj sorazmerne ukrepe predvideli ukrepe, ki so alternativa popolni prepovedi uvoza vseh proizvodov, ki so izdelani iz sleda ali skuše oziroma ju vsebujejo. Ocenjene so bile tri možnosti: (i) količinska omejitev vseh proizvodov z omejitvijo uvoza v okviru tradicionalnih izmenjav; (ii) popolna prepoved samo svežih, zamrznjenih in konzerviranih rib, ki ne zajema bolj dovršenih proizvodov, kot sta ribja moka in olje, ter (iii) prepoved uvoza, ki je omejena samo na sleda in njegove proizvode. Prva od navedenih možnosti bi bila lahko zelo učinkovita zaradi pomembnosti izvoza ribje moke iz Ferskih otokov v EU, vendar je na tej stopnji preobremenjujoča, saj lahko prizadene sektorje ribiške industrije Ferskih otokov, ki niso neposredno povezani s sektorjem pelagičnega ribolova, hkrati pa povzroči veliko upravno obremenitev, povezano z analizo vzorcev ribje moke in olja v specializiranih laboratorijih, da se ugotovi njihova sestava po vrstah. Tretja možnost pa velja za neučinkovito, saj je njene morebitne gospodarske posledice mogoče enostavno izničiti z izvozom skuše. Druga možnost ponuja torej najboljše ravnotežje med sredstvi in njihovimi želenimi učinki in je najmanj strog ukrep za dosego potrebnega rezultata. |
| --- | --- |

(24)

Pri ocenjevanju sorazmernosti ukrepov, in zlasti pri ugotavljanju, ali bi bilo treba omejitve trgovanja z glavnimi vrstami, ujetimi med ribolovom na sleda, omejiti na določen znesek ali pa prepovedati ves uvoz, je Komisija preučila, ali bi lahko kot bolj sorazmerne ukrepe predvideli ukrepe, ki so alternativa popolni prepovedi uvoza vseh proizvodov, ki so izdelani iz sleda ali skuše oziroma ju vsebujejo. Ocenjene so bile tri možnosti: (i) količinska omejitev vseh proizvodov z omejitvijo uvoza v okviru tradicionalnih izmenjav; (ii) popolna prepoved samo svežih, zamrznjenih in konzerviranih rib, ki ne zajema bolj dovršenih proizvodov, kot sta ribja moka in olje, ter (iii) prepoved uvoza, ki je omejena samo na sleda in njegove proizvode. Prva od navedenih možnosti bi bila lahko zelo učinkovita zaradi pomembnosti izvoza ribje moke iz Ferskih otokov v EU, vendar je na tej stopnji preobremenjujoča, saj lahko prizadene sektorje ribiške industrije Ferskih otokov, ki niso neposredno povezani s sektorjem pelagičnega ribolova, hkrati pa povzroči veliko upravno obremenitev, povezano z analizo vzorcev ribje moke in olja v specializiranih laboratorijih, da se ugotovi njihova sestava po vrstah. Tretja možnost pa velja za neučinkovito, saj je njene morebitne gospodarske posledice mogoče enostavno izničiti z izvozom skuše. Druga možnost ponuja torej najboljše ravnotežje med sredstvi in njihovimi želenimi učinki in je najmanj strog ukrep za dosego potrebnega rezultata.

| (25) | Pri ocenjevanju sorazmernosti je Komisija preučila tudi, ali so poleg uvoznih omejitev potrebni tudi drugi ukrepi, zlasti omejitev uporabe pristanišč. Ker je uporaba pristanišč za oskrbo z gorivom, iztovarjanje, izmenjavo osebja, popravila in počitek običajna in potrebna dejavnost, povezana z ulovom sleda, je Komisija sklenila, da so potrebni tudi taki ukrepi in da ne obstajajo drugi, manj omejevalni ukrepi, s katerimi bi preprečili izkoriščanje infrastrukture EU s strani flot Ferskih otokov za izvajanje netrajnostnega ribolova na sleda. |
| --- | --- |

(25)

Pri ocenjevanju sorazmernosti je Komisija preučila tudi, ali so poleg uvoznih omejitev potrebni tudi drugi ukrepi, zlasti omejitev uporabe pristanišč. Ker je uporaba pristanišč za oskrbo z gorivom, iztovarjanje, izmenjavo osebja, popravila in počitek običajna in potrebna dejavnost, povezana z ulovom sleda, je Komisija sklenila, da so potrebni tudi taki ukrepi in da ne obstajajo drugi, manj omejevalni ukrepi, s katerimi bi preprečili izkoriščanje infrastrukture EU s strani flot Ferskih otokov za izvajanje netrajnostnega ribolova na sleda.

| (26) | Pri oceni okoljskih, trgovinskih, gospodarskih in družbenih kratkoročnih in dolgoročnih učinkov ter upravne obremenitve v zvezi z njihovim izvajanjem je mogoče skleniti, da so ukrepi razumni, da ne bodo imeli nesprejemljivih učinkov ali ne bodo povzročili nepotrebne upravne obremenitve. Okoljski učinki ukrepov so dobri, saj naj bi prispevali k povečanju trajnosti staleža sleda. Njihovi učinki na trgovino bodo zmerni, saj je kljub pričakovanim takojšnjim gospodarskim učinkom v srednjeročnem obdobju mogoče najti alternativne mehanizme izmenjave, tako da naj v EU ne bi pričakovali pomanjkanja oskrbe. Tudi kratkoročni gospodarski in družbeni učinki bodo po pričakovanjih zmerni, saj bodo povezani z učinki na trgovino; če pa bodo ukrepi dosegli želene učinke, bodo srednjeročno in dolgoročno zagotovo zelo pozitivni, zlasti za vrsto flot, ki so gospodarsko močno odvisne od pelagičnih rib. Z ukrepi povezana upravna obremenitev bo relativno majhna, saj večina sredstev za nadzor, vključno z zaposlenimi, ki so potrebni za izvajanje ukrepov v državah članicah, že obstaja. |
| --- | --- |

(26)

Pri oceni okoljskih, trgovinskih, gospodarskih in družbenih kratkoročnih in dolgoročnih učinkov ter upravne obremenitve v zvezi z njihovim izvajanjem je mogoče skleniti, da so ukrepi razumni, da ne bodo imeli nesprejemljivih učinkov ali ne bodo povzročili nepotrebne upravne obremenitve. Okoljski učinki ukrepov so dobri, saj naj bi prispevali k povečanju trajnosti staleža sleda. Njihovi učinki na trgovino bodo zmerni, saj je kljub pričakovanim takojšnjim gospodarskim učinkom v srednjeročnem obdobju mogoče najti alternativne mehanizme izmenjave, tako da naj v EU ne bi pričakovali pomanjkanja oskrbe. Tudi kratkoročni gospodarski in družbeni učinki bodo po pričakovanjih zmerni, saj bodo povezani z učinki na trgovino; če pa bodo ukrepi dosegli želene učinke, bodo srednjeročno in dolgoročno zagotovo zelo pozitivni, zlasti za vrsto flot, ki so gospodarsko močno odvisne od pelagičnih rib. Z ukrepi povezana upravna obremenitev bo relativno majhna, saj večina sredstev za nadzor, vključno z zaposlenimi, ki so potrebni za izvajanje ukrepov v državah članicah, že obstaja.

| (27) | Komisija je preučila skladnost ukrepov z mednarodnim pravom in ugotovila, da se ti nanašajo na ohranjanje neobnovljivega staleža rib ter da je njihov cilj učinkovito preprečiti čezmerno izkoriščanje staleža, saj so namenjeni ohranitvi staleža atlantskega sleda znotraj varnih bioloških mej. Ukrepi se uporabljajo skupaj z lastnimi ohranjevalnimi ukrepi Unije (člen 5(1)(b) Uredbe (EU) št. 1026/2012). In sicer je Unija zmanjšala svoj ulov za 26 %, kar je v skladu s priporočilom ICES, in v celoti uporablja pogoje in omejitve iz dolgoročnega načrta upravljanja, ki ga obalne države po skupnem dogovoru uporabljajo od leta 1999 in ki ga je maja 2013 ICES ponovno potrdil kot pravi pristop za upravljanje za ohranjanje izlova znotraj varnih bioloških mej, skladen s previdnostnim pristopom. Poleg tega ne obstaja noben dokončen znanstveni dokaz, ki bi bil razlog za večji delež za ribolov na atlantskega sleda, do katerega bi bili upravičeni Ferski otoki, in zato bi bilo zmanjšanje njihovega ulova za leto 2013, kot ga je priporočil ICES, ustrezno. |
| --- | --- |

(27)

Komisija je preučila skladnost ukrepov z mednarodnim pravom in ugotovila, da se ti nanašajo na ohranjanje neobnovljivega staleža rib ter da je njihov cilj učinkovito preprečiti čezmerno izkoriščanje staleža, saj so namenjeni ohranitvi staleža atlantskega sleda znotraj varnih bioloških mej. Ukrepi se uporabljajo skupaj z lastnimi ohranjevalnimi ukrepi Unije (člen 5(1)(b) Uredbe (EU) št. 1026/2012). In sicer je Unija zmanjšala svoj ulov za 26 %, kar je v skladu s priporočilom ICES, in v celoti uporablja pogoje in omejitve iz dolgoročnega načrta upravljanja, ki ga obalne države po skupnem dogovoru uporabljajo od leta 1999 in ki ga je maja 2013 ICES ponovno potrdil kot pravi pristop za upravljanje za ohranjanje izlova znotraj varnih bioloških mej, skladen s previdnostnim pristopom. Poleg tega ne obstaja noben dokončen znanstveni dokaz, ki bi bil razlog za večji delež za ribolov na atlantskega sleda, do katerega bi bili upravičeni Ferski otoki, in zato bi bilo zmanjšanje njihovega ulova za leto 2013, kot ga je priporočil ICES, ustrezno.

| (28) | Zato bi morali ukrepi, ki jih je treba sprejeti najprej, vključevati: (a) prepoved uvoza sleda in skuše iz atlantskega staleža ter ribiških proizvodov, ki vsebujejo ali so proizvedeni iz navedenih rib, in (b) omejitev uporabe pristanišč Unije s strani plovil, ki lovijo stalež atlantskega sleda in skuše pod nadzorom Ferskih otokov, in plovil, ki prevažajo ribe ali ribiške proizvode, ki izhajajo iz navedenega ribolova. Za lažje izvajanje ukrepov, ki se uporabljajo za plovila, ki lovijo zadevne staleže sleda ali skuše oziroma prevažajo ribe ali ribiške proizvode iz navedenih staležev, bi bilo treba državam članicam zagotoviti sezname navedenih plovil. Za ugotavljanje, ali je bil ulov sleda ali skuše izveden pod nadzorom Ferskih otokov, bi bilo treba uporabljati sistem potrdil o ulovu, določen v poglavju III Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008 z dne 29. septembra 2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje in o spremembi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1936/2001 in (ES) št. 601/2004 ter o razveljavitvi uredb (ES) št. 1093/94 in (ES) št. 1447/1999 (5). |
| --- | --- |

(28)

Zato bi morali ukrepi, ki jih je treba sprejeti najprej, vključevati: (a) prepoved uvoza sleda in skuše iz atlantskega staleža ter ribiških proizvodov, ki vsebujejo ali so proizvedeni iz navedenih rib, in (b) omejitev uporabe pristanišč Unije s strani plovil, ki lovijo stalež atlantskega sleda in skuše pod nadzorom Ferskih otokov, in plovil, ki prevažajo ribe ali ribiške proizvode, ki izhajajo iz navedenega ribolova. Za lažje izvajanje ukrepov, ki se uporabljajo za plovila, ki lovijo zadevne staleže sleda ali skuše oziroma prevažajo ribe ali ribiške proizvode iz navedenih staležev, bi bilo treba državam članicam zagotoviti sezname navedenih plovil. Za ugotavljanje, ali je bil ulov sleda ali skuše izveden pod nadzorom Ferskih otokov, bi bilo treba uporabljati sistem potrdil o ulovu, določen v poglavju III Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008 z dne 29. septembra 2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje in o spremembi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1936/2001 in (ES) št. 601/2004 ter o razveljavitvi uredb (ES) št. 1093/94 in (ES) št. 1447/1999 (5).

| (29) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za ribištvo in ribogojstvo – |
| --- | --- |

(29)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za ribištvo in ribogojstvo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba opredeljuje Ferske otoke kot državo, ki omogoča netrajnostne načine ribolova staleža atlantskega sleda in določa ukrepe v zvezi s Ferskimi otoki za zagotovitev dolgoročnega ohranjanja tega staleža.

Člen 2

Področje uporabe in cilji

Ta uredba se uporablja za ribolov na atlantskega sleda, ki se izvaja pod nadzorom Ferskih otokov. Njen cilj je zagotoviti dolgoročno trajnost staleža atlantskega sleda.

Člen 3

Opredelitve pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „stalež atlantskega sleda“ pomeni stalež sleda (Clupea harengus) v podobmočjih ICES I, II, V, XII in XIV (6); |
| --- | --- |

(a)

„stalež atlantskega sleda“ pomeni stalež sleda (Clupea harengus) v podobmočjih ICES I, II, V, XII in XIV (6);

| (b) | „atlantski sled“ pomeni ribe iz staleža atlantskega sleda; |
| --- | --- |

(b)

„atlantski sled“ pomeni ribe iz staleža atlantskega sleda;

| (c) | „skuša“ je riba vrste Scomber scombrus, ulovljena na območjih, ki jih poseljuje atlantski sled; |
| --- | --- |

(c)

„skuša“ je riba vrste Scomber scombrus, ulovljena na območjih, ki jih poseljuje atlantski sled;

| (d) | „ulovljen pod nadzorom Ferskih otokov“ pomeni ulov s plovili, ki plujejo pod zastavo Ferskih otokov, ali plovili, ki plujejo pod zastavo druge države, za katere so bila izdana dovoljenja za ribolov v izključni ekonomski coni Ferskih otokov ali ki so v najemu podjetja ali organov Ferskih otokov. |
| --- | --- |

(d)

„ulovljen pod nadzorom Ferskih otokov“ pomeni ulov s plovili, ki plujejo pod zastavo Ferskih otokov, ali plovili, ki plujejo pod zastavo druge države, za katere so bila izdana dovoljenja za ribolov v izključni ekonomski coni Ferskih otokov ali ki so v najemu podjetja ali organov Ferskih otokov.

Člen 4

Opredelitev

Ferski otoki se opredelijo kot država, ki omogoča netrajnostne načine ribolova staleža atlantskega sleda.

Člen 5

Ukrepi

1.   Na ozemlje Unije je vključno s pretovarjanjem v pristaniščih prepovedano vnesti ribe ali ribiške proizvode iz Priloge, ki vsebujejo ali so proizvedeni iz atlantskega sleda ali skuše, ulovljenih pod nadzorom Ferskih otokov.

2.   Uporaba pristanišč Unije s strani plovil, ki plujejo pod zastavo Ferskih otokov in lovijo atlantskega sleda ali skušo, in plovil, ki prevažajo ribe ali ribiške proizvode iz atlantskega sleda ali skuše, ulovljenih s plovili, ki plujejo pod zastavo navedene države, ali s plovili, ki pljujejo pod drugo zastavo, vendar imajo dovoljenje navedene države, je prepovedana. Ta prepoved se ne uporablja v primerih višje sile ali stiske v smislu člena 18 Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu iz leta 1982 za storitve, ki so nujno potrebne za rešitev takih razmer.

Člen 6

Izvajanje

1.   Pristojni organi držav članic za opredelitev proizvodov, za katere velja prepoved iz člena 5(1) te uredbe, uporabljajo sistem potrdil o ulovu, določen v poglavju III Uredbe (ES) št. 1005/2008.

2.   Za lažje izvajanje prepovedi iz člena 5(2) se državam članicam zagotovijo okvirni seznami plovil, ki so glede na zanesljive vire podatkov lovila ali trenutno lovijo atlantskega sleda ali skušo pod nadzorom Ferskih otokov.

Člen 7

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. avgusta 2013

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 316, 14.11.2012, str. 34.

1

(2)  http://www.ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2012/2012/her-noss.pdf

2

(3)  http://www.ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2013/Special%20requests/NEAFC%20NSS%20herring%20MP.pdf

3

(4)  Sklep C(2013) 2853 z dne 17. maja 2013.

4

(5)  UL L 286, 29.10.2008, str. 1.

5

(6)  Kot so določena v Uredbi (ES) št. 218/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o predložitvi statističnih podatkov o nominalnem ulovu držav članic, ki ribarijo v severovzhodnem Atlantiku (UL L 87, 31.3.2009, str. 70).

6

---

PRILOGA

Seznam rib in ribiških proizvodov, katerih vnos na ozemlje Unije je prepovedan

| Vrsta | Proizvodi (nomenklatura harmoniziranega sistema) |
| --- | --- |
| atlantski sled (Clupea harengus) | ex 0302 41
  ex 0302 90
  ex 0303 51
  ex 0303 90 90
  ex 0304 59 50
  ex 0304 86
  ex 0304 99 23
  ex 0305 42
  ex 0305 59 30
  ex 0305 61
  ex 0305 72
  ex 0305 79
  ex 1604 12
  ex 1604 20 90 |
| skuša (Scomber scombrus) | ex 0302 44
  ex 0303 54
  ex 0304 49 90
  ex 0304 89 49
  ex 0304 99 99
  ex 0305 49 30
  ex 1604 15
  ex 1604 20 50 |

Vrsta

Proizvodi (nomenklatura harmoniziranega sistema)

atlantski sled (Clupea harengus)

ex 0302 41

ex 0302 90

ex 0303 51

ex 0303 90 90

ex 0304 59 50

ex 0304 86

ex 0304 99 23

ex 0305 42

ex 0305 59 30

ex 0305 61

ex 0305 72

ex 0305 79

ex 1604 12

ex 1604 20 90

skuša (Scomber scombrus)

ex 0302 44

ex 0303 54

ex 0304 49 90

ex 0304 89 49

ex 0304 99 99

ex 0305 49 30

ex 1604 15

ex 1604 20 50

---

| 21.8.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 223/8 |
| --- | --- | --- | --- |

21.8.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 223/8

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 794/2013

z dne 20. avgusta 2013

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. avgusta 2013

Za Komisijo V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0709 93 10 | TR | 131,0 |
| ZZ | 131,0 |
| 0805 50 10 | AR | 91,2 |
| CL | 112,7 |
| TR | 70,0 |
| UY | 134,9 |
| ZA | 108,5 |
| ZZ | 103,5 |
| 0806 10 10 | EG | 181,2 |
| MA | 150,8 |
| MX | 264,4 |
| TR | 150,6 |
| ZZ | 186,8 |
| 0808 10 80 | AR | 182,1 |
| BR | 111,3 |
| CL | 147,6 |
| CN | 77,8 |
| NZ | 123,6 |
| US | 108,5 |
| ZA | 118,8 |
| ZZ | 124,2 |
| 0808 30 90 | AR | 193,4 |
| CL | 148,9 |
| TR | 149,7 |
| ZA | 101,4 |
| ZZ | 148,4 |
| 0809 30 | TR | 138,8 |
| ZZ | 138,8 |
| 0809 40 05 | BA | 49,3 |
| MK | 74,4 |
| TR | 101,0 |
| ZZ | 74,9 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0709 93 10

TR

131,0

ZZ

131,0

0805 50 10

AR

91,2

CL

112,7

TR

70,0

UY

134,9

ZA

108,5

ZZ

103,5

0806 10 10

EG

181,2

MA

150,8

MX

264,4

TR

150,6

ZZ

186,8

0808 10 80

AR

182,1

BR

111,3

CL

147,6

CN

77,8

NZ

123,6

US

108,5

ZA

118,8

ZZ

124,2

0808 30 90

AR

193,4

CL

148,9

TR

149,7

ZA

101,4

ZZ

148,4

0809 30

TR

138,8

ZZ

138,8

0809 40 05

BA

49,3

MK

74,4

TR

101,0

ZZ

74,9

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 21.8.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 223/10 |
| --- | --- | --- | --- |

21.8.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 223/10

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 19. avgusta 2013

o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi z visoko patogeno aviarno influenco podtipa H7N7 v Italiji

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 5521)

(Besedilo v italijanskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2013/439/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 89/662/EGS z dne 11. decembra 1989 o veterinarskih pregledih v trgovini znotraj Skupnosti glede na vzpostavitev notranjega trga (1), zlasti člena 9(4) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 90/425/EGS z dne 26. junija 1990 o veterinarskih in zootehničnih pregledih, ki se zaradi vzpostavitve notranjega trga izvajajo v trgovini znotraj Skupnosti z nekaterimi živimi živalmi in proizvodi (2), zlasti člena 10(4) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Aviarna influenca je kužna virusna bolezen pri pticah, vključno s perutnino. Okužba domače perutnine z virusi aviarne influence povzroča dve glavni obliki navedene bolezni, ki se ločita po virulenci. Nizko patogena oblika na splošno povzroča samo blage simptome, medtem ko visoka patogena oblika povzroča visoko umrljivost pri večini vrst perutnine. Navedena bolezen lahko resno vpliva na donosnost reje perutnine. |
| --- | --- |

(1)

Aviarna influenca je kužna virusna bolezen pri pticah, vključno s perutnino. Okužba domače perutnine z virusi aviarne influence povzroča dve glavni obliki navedene bolezni, ki se ločita po virulenci. Nizko patogena oblika na splošno povzroča samo blage simptome, medtem ko visoka patogena oblika povzroča visoko umrljivost pri večini vrst perutnine. Navedena bolezen lahko resno vpliva na donosnost reje perutnine.

| (2) | Aviarna influenca prizadene predvsem ptice, vendar se lahko z njo v nekaterih okoliščinah okužijo tudi ljudje, čeprav je tveganje na splošno zelo nizko. |
| --- | --- |

(2)

Aviarna influenca prizadene predvsem ptice, vendar se lahko z njo v nekaterih okoliščinah okužijo tudi ljudje, čeprav je tveganje na splošno zelo nizko.

| (3) | Ob izbruhu aviarne influence obstaja tveganje, da se povzročitelj bolezni razširi na druga gospodarstva, kjer gojijo perutnino ali druge ptice v ujetništvu. Posledično se lahko s trgovino z živimi pticami ali njihovimi proizvodi razširi tudi iz ene države članice v drugo državo članico ali v tretje države. |
| --- | --- |

(3)

Ob izbruhu aviarne influence obstaja tveganje, da se povzročitelj bolezni razširi na druga gospodarstva, kjer gojijo perutnino ali druge ptice v ujetništvu. Posledično se lahko s trgovino z živimi pticami ali njihovimi proizvodi razširi tudi iz ene države članice v drugo državo članico ali v tretje države.

| (4) | Direktiva Sveta 2005/94/ES z dne 20. decembra 2005 o ukrepih Skupnosti za obvladovanje aviarne influence (3) določa nekatere preventivne ukrepe v zvezi z nadzorom in zgodnjim odkrivanjem aviarne influence ter minimalne ukrepe za obvladovanje, ki se morajo izvajati v primeru izbruha navedene bolezni pri perutnini ali drugih pticah v ujetništvu. Navedena direktiva določa vzpostavitev okuženih in ogroženih območij v primeru izbruha visoko patogene aviarne influence. |
| --- | --- |

(4)

Direktiva Sveta 2005/94/ES z dne 20. decembra 2005 o ukrepih Skupnosti za obvladovanje aviarne influence (3) določa nekatere preventivne ukrepe v zvezi z nadzorom in zgodnjim odkrivanjem aviarne influence ter minimalne ukrepe za obvladovanje, ki se morajo izvajati v primeru izbruha navedene bolezni pri perutnini ali drugih pticah v ujetništvu. Navedena direktiva določa vzpostavitev okuženih in ogroženih območij v primeru izbruha visoko patogene aviarne influence.

| (5) | Italija je Komisijo obvestila o izbruhu visoko patogene aviarne influence podtipa H7N7 na gospodarstvu na svojem ozemlju, kjer gojijo perutnino ali druge ptice v ujetništvu, ter nemudoma uvedla ukrepe v skladu z Direktivo 2005/94/ES, vključno z vzpostavitvijo okuženih in ogroženih območij, ki bi jih bilo treba opredeliti v delih A in B Priloge k temu sklepu. |
| --- | --- |

(5)

Italija je Komisijo obvestila o izbruhu visoko patogene aviarne influence podtipa H7N7 na gospodarstvu na svojem ozemlju, kjer gojijo perutnino ali druge ptice v ujetništvu, ter nemudoma uvedla ukrepe v skladu z Direktivo 2005/94/ES, vključno z vzpostavitvijo okuženih in ogroženih območij, ki bi jih bilo treba opredeliti v delih A in B Priloge k temu sklepu.

| (6) | Komisija je v sodelovanju z Italijo preučila navedene ukrepe in presodila, da so meje navedenih območij, ki jih je vzpostavil pristojni organ v navedeni državi članici, dovolj oddaljene od dejanskega gospodarstva, na katerem je bil izbruh potrjen. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je v sodelovanju z Italijo preučila navedene ukrepe in presodila, da so meje navedenih območij, ki jih je vzpostavil pristojni organ v navedeni državi članici, dovolj oddaljene od dejanskega gospodarstva, na katerem je bil izbruh potrjen.

| (7) | Za preprečitev kakršnih koli nepotrebnih motenj za trgovino v Uniji in v izogib tveganju, da tretje države sprejmejo neupravičene omejitve trgovanja, je treba na ravni Unije nemudoma opredeliti navedena območja v Italiji in zagotoviti, da se pošiljke z živo perutnino, perutnino na začetku nesnosti, enodnevnimi piščanci in valilnimi jajci ne odpremijo z navedenih območij v druge države članice ali tretje države. |
| --- | --- |

(7)

Za preprečitev kakršnih koli nepotrebnih motenj za trgovino v Uniji in v izogib tveganju, da tretje države sprejmejo neupravičene omejitve trgovanja, je treba na ravni Unije nemudoma opredeliti navedena območja v Italiji in zagotoviti, da se pošiljke z živo perutnino, perutnino na začetku nesnosti, enodnevnimi piščanci in valilnimi jajci ne odpremijo z navedenih območij v druge države članice ali tretje države.

| (8) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Italija zagotovi, da okužena in ogrožena območja, vzpostavljena v skladu s členom 16(1) Direktive 2005/94//ES, obsegajo vsaj območja iz delov A in B Priloge k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep se uporablja do 23. septembra 2013.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Italijo.

V Bruslju, 19. avgusta 2013

Za Komisijo

Tonio BORG

Član Komisije

---

(1)  UL L 395, 30.12.1989, str. 13.

1

(2)  UL L 224, 18.8.1990, str. 29.

2

(3)  UL L 10, 14.1.2006, str. 16.

3

---

PRILOGA

Del A

Okuženo območje, kot je navedeno v členu 1:

| ISO oznaka države | Država članica | Poštna številka | Ime |
| --- | --- | --- | --- |
| IT | Italija | | Območje, ki zajema občino: |
| 44020 | Ostellato |

ISO oznaka države

Država članica

Poštna številka

Ime

IT

Italija

Območje, ki zajema občino:

44020

Ostellato

Del B

Ogroženo območje, kot je navedeno v členu 1:

| ISO oznaka države | Država članica | Poštna številka | Ime |
| --- | --- | --- | --- |
| IT | Italija | | Območje, ki zajema občine: |
| 44011 | Argenta |
| 44022 | Comacchio |
| 44027 | Migliarino |
| 44020 | Migliaro |
| 44015 | Portomaggiore |
| 44039 | Tresigallo |

ISO oznaka države

Država članica

Poštna številka

Ime

IT

Italija

Območje, ki zajema občine:

44011

Argenta

44022

Comacchio

44027

Migliarino

44020

Migliaro

44015

Portomaggiore

44039

Tresigallo

---

| 21.8.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 223/13 |
| --- | --- | --- | --- |

21.8.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 223/13

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 20. avgusta 2013

o ustavitvi protidampinškega postopka glede uvoza pribora (fitingov) za varjenje cevi iz nerjavnega jekla, dokončanega ali nedokončanega, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajvana

(2013/440/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 9 Uredbe,

po posvetovanju s Svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

| (1) | Evropska komisija je 28. septembra 2012 prejela pritožbo o domnevnem škodljivem dampingu pribora (fitingov) za varjenje cevi iz nerjavnega jekla, dokončanega ali nedokončanega, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“) in Tajvana, ki jo je v skladu s členom 5 osnovne uredbe vložil Obrambni odbor industrije fitingov iz nerjavnega jekla za soležno varjenje Evropske unije („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večino, v tem primeru več kot 25 %, celotne proizvodnje Unije priborov (fitingov) za varjenje cevi iz nerjavnega jekla. |
| --- | --- |

(1)

Evropska komisija je 28. septembra 2012 prejela pritožbo o domnevnem škodljivem dampingu pribora (fitingov) za varjenje cevi iz nerjavnega jekla, dokončanega ali nedokončanega, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“) in Tajvana, ki jo je v skladu s členom 5 osnovne uredbe vložil Obrambni odbor industrije fitingov iz nerjavnega jekla za soležno varjenje Evropske unije („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večino, v tem primeru več kot 25 %, celotne proizvodnje Unije priborov (fitingov) za varjenje cevi iz nerjavnega jekla.

| (2) | Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o dampingu in o posledični znatni škodi, kar je zadostovalo za upravičenost začetka protidampinškega postopka. |
| --- | --- |

(2)

Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o dampingu in o posledični znatni škodi, kar je zadostovalo za upravičenost začetka protidampinškega postopka.

| (3) | Komisija je 10. novembra 2012 po posvetovanju s Svetovalnim odborom z objavo obvestila v Uradnem listu Evropske unije
   (2) napovedala začetek protidampinškega postopka glede uvoza pribora (fitingov) za varjenje cevi iz nerjavnega jekla, dokončanega ali nedokončanega, s poreklom iz LRK in Tajvana v Unijo. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 10. novembra 2012 po posvetovanju s Svetovalnim odborom z objavo obvestila v Uradnem listu Evropske unije
   (2) napovedala začetek protidampinškega postopka glede uvoza pribora (fitingov) za varjenje cevi iz nerjavnega jekla, dokončanega ali nedokončanega, s poreklom iz LRK in Tajvana v Unijo.

| (4) | Komisija je o začetku postopka uradno obvestila proizvajalce/izvoznike v LRK in na Tajvanu, uvoznike, uporabnike in vsa združenja, za katere je znano, da jih to zadeva, pristojne organe v LRK in na Tajvanu ter vse znane proizvajalce Unije. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo Komisijo za zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je o začetku postopka uradno obvestila proizvajalce/izvoznike v LRK in na Tajvanu, uvoznike, uporabnike in vsa združenja, za katere je znano, da jih to zadeva, pristojne organe v LRK in na Tajvanu ter vse znane proizvajalce Unije. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo Komisijo za zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.

| (5) | Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje ter dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo to odobreno. |
| --- | --- |

(5)

Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje ter dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo to odobreno.

B.   UMIK PRITOŽBE IN USTAVITEV POSTOPKA

| (6) | Pritožnik je v pismu Komisiji z dne 27. junija 2013 uradno umaknil svojo pritožbo. |
| --- | --- |

(6)

Pritožnik je v pismu Komisiji z dne 27. junija 2013 uradno umaknil svojo pritožbo.

| (7) | V skladu s členom 9(1) osnovne uredbe se postopek lahko ustavi, če se pritožba umakne, razen če taka ustavitev ne bi bila v interesu Unije. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s členom 9(1) osnovne uredbe se postopek lahko ustavi, če se pritožba umakne, razen če taka ustavitev ne bi bila v interesu Unije.

| (8) | V preiskavi ni bilo ugotovljeno, da taka ustavitev ni v interesu Unije. Komisija je zato menila, da bi bilo sedanji postopek treba ustaviti. Zainteresirane strani so bile o tem obveščene in so imele možnost predložiti pripombe. Vendar pa Komisija ni prejela pripomb, ki bi kazale, da takšna ustavitev ni v interesu Unije. |
| --- | --- |

(8)

V preiskavi ni bilo ugotovljeno, da taka ustavitev ni v interesu Unije. Komisija je zato menila, da bi bilo sedanji postopek treba ustaviti. Zainteresirane strani so bile o tem obveščene in so imele možnost predložiti pripombe. Vendar pa Komisija ni prejela pripomb, ki bi kazale, da takšna ustavitev ni v interesu Unije.

| (9) | Komisija zato ugotavlja, da je treba protidampinški postopek glede uvoza pribora (fitingov) za varjenje cevi iz nerjavnega jekla, dokončanega ali nedokončanega, s poreklom iz LRK in Tajvana ustaviti – |
| --- | --- |

(9)

Komisija zato ugotavlja, da je treba protidampinški postopek glede uvoza pribora (fitingov) za varjenje cevi iz nerjavnega jekla, dokončanega ali nedokončanega, s poreklom iz LRK in Tajvana ustaviti –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Protidampinški postopek glede uvoza pribora (fitingov) za varjenje cevi iz nerjavnega jekla, dokončanega ali nedokončanega, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajvana, trenutno uvrščenega v oznake KN 7307 23 10 in 7307 23 90, se ustavi.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 20. avgusta 2013

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  UL C 342, 10.11.2012, str. 2.

2

---

| 21.8.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 223/15 |
| --- | --- | --- | --- |

21.8.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 223/15

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 20. avgusta 2013

o določitvi datuma začetka delovanja vizumskega informacijskega sistema (VIS) v osmi regiji

(2013/441/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o vizumskem informacijskem sistemu (VIS) in izmenjavi podatkov med državami članicami o vizumih za kratkoročno prebivanje (Uredba VIS) (1) ter zlasti člena 48(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Izvedbenim sklepom Komisije 2012/274/EU z dne 24. aprila 2012 o določitvi druge skupine regij za začetek delovanja vizumskega informacijskega sistema (VIS) (2) so v osmo regijo, v kateri bi se moralo začeti zbiranje podatkov in njihovo pošiljanje v VIS za vse vloge, vključene Argentina, Bolivija, Brazilija, Čile, Kolumbija, Ekvador, Paragvaj, Peru, Urugvaj in Venezuela. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Izvedbenim sklepom Komisije 2012/274/EU z dne 24. aprila 2012 o določitvi druge skupine regij za začetek delovanja vizumskega informacijskega sistema (VIS) (2) so v osmo regijo, v kateri bi se moralo začeti zbiranje podatkov in njihovo pošiljanje v VIS za vse vloge, vključene Argentina, Bolivija, Brazilija, Čile, Kolumbija, Ekvador, Paragvaj, Peru, Urugvaj in Venezuela.

| (2) | Države članice so obvestile Komisijo, da so sprejele vse potrebne tehnične in pravne ukrepe za zbiranje in posredovanje podatkov iz člena 5(1) Uredbe VIS v vizumski informacijski sistem za vse vloge iz navedene regije, vključno z ukrepi za zbiranje in/ali posredovanje podatkov v imenu druge države članice. |
| --- | --- |

(2)

Države članice so obvestile Komisijo, da so sprejele vse potrebne tehnične in pravne ukrepe za zbiranje in posredovanje podatkov iz člena 5(1) Uredbe VIS v vizumski informacijski sistem za vse vloge iz navedene regije, vključno z ukrepi za zbiranje in/ali posredovanje podatkov v imenu druge države članice.

| (3) | Ker je torej izpolnjen pogoj iz prvega stavka člena 48(3) Uredbe VIS, je treba določiti datum začetka delovanja VIS v osmi regiji. |
| --- | --- |

(3)

Ker je torej izpolnjen pogoj iz prvega stavka člena 48(3) Uredbe VIS, je treba določiti datum začetka delovanja VIS v osmi regiji.

| (4) | Zaradi potrebe po določitvi datuma začetka delovanja vizumskega informacijskega sistema v bližnji prihodnosti bi moral ta sklep začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi potrebe po določitvi datuma začetka delovanja vizumskega informacijskega sistema v bližnji prihodnosti bi moral ta sklep začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

| (5) | Ker Uredba VIS nadgrajuje schengenski pravni red, je Danska v skladu s členom 5 Protokola o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, uradno sporočila, da je Uredbo VIS prenesla v svoje nacionalno pravo. Danska je tako v skladu z mednarodnim pravom zavezana izvajati ta sklep. |
| --- | --- |

(5)

Ker Uredba VIS nadgrajuje schengenski pravni red, je Danska v skladu s členom 5 Protokola o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, uradno sporočila, da je Uredbo VIS prenesla v svoje nacionalno pravo. Danska je tako v skladu z mednarodnim pravom zavezana izvajati ta sklep.

| (6) | Ta sklep pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerih Združeno kraljestvo ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (3). Sklep zato za Združeno kraljestvo ni zavezujoč niti se zanj ne uporablja. |
| --- | --- |

(6)

Ta sklep pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerih Združeno kraljestvo ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (3). Sklep zato za Združeno kraljestvo ni zavezujoč niti se zanj ne uporablja.

| (7) | Ta sklep pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerih Irska ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (4). Sklep zato za Irsko ni zavezujoč niti se zanjo ne uporablja. |
| --- | --- |

(7)

Ta sklep pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerih Irska ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (4). Sklep zato za Irsko ni zavezujoč niti se zanjo ne uporablja.

| (8) | Ta sklep za Islandijo in Norveško pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (5), ki spadajo na področje iz točke B člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES (6) o nekaterih izvedbenih predpisih za uporabo navedenega sporazuma. |
| --- | --- |

(8)

Ta sklep za Islandijo in Norveško pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (5), ki spadajo na področje iz točke B člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES (6) o nekaterih izvedbenih predpisih za uporabo navedenega sporazuma.

| (9) | Ta sklep za Švico pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (7), ki spadajo na področje iz točke B člena 1 Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/146/ES (8). |
| --- | --- |

(9)

Ta sklep za Švico pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (7), ki spadajo na področje iz točke B člena 1 Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/146/ES (8).

| (10) | Ta sklep za Lihtenštajn pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (9), ki spadajo na področje iz točke B člena 1 Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2011/350/EU (10). |
| --- | --- |

(10)

Ta sklep za Lihtenštajn pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (9), ki spadajo na področje iz točke B člena 1 Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2011/350/EU (10).

| (11) | Ta sklep za Ciper pomeni akt, ki nadgrajuje schengenski pravni red ali je drugače povezan z njim v smislu člena 3(2) Akta o pristopu iz leta 2003. |
| --- | --- |

(11)

Ta sklep za Ciper pomeni akt, ki nadgrajuje schengenski pravni red ali je drugače povezan z njim v smislu člena 3(2) Akta o pristopu iz leta 2003.

| (12) | Ta sklep za Bolgarijo in Romunijo pomeni akt, ki nadgrajuje schengenski pravni red ali je drugače povezan z njim v smislu člena 4(2) Akta o pristopu iz leta 2005. |
| --- | --- |

(12)

Ta sklep za Bolgarijo in Romunijo pomeni akt, ki nadgrajuje schengenski pravni red ali je drugače povezan z njim v smislu člena 4(2) Akta o pristopu iz leta 2005.

| (13) | Ta sklep za Hrvaško pomeni akt, ki nadgrajuje schengenski pravni red ali je drugače povezan z njim v smislu člena 4(2) Akta o pristopu iz leta 2011 – |
| --- | --- |

(13)

Ta sklep za Hrvaško pomeni akt, ki nadgrajuje schengenski pravni red ali je drugače povezan z njim v smislu člena 4(2) Akta o pristopu iz leta 2011 –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Vizumski informacijski sistem začne v osmi regiji, določeni z Izvedbenim sklepom 2012/274/EU, delovati 5. septembra 2013.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 3

Ta sklep se uporablja v skladu s Pogodbama.

V Bruslju, 20. avgusta 2013

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 218, 13.8.2008, str. 60.

1

(2)  UL L 134, 24.5.2012, str. 20.

2

(3)  UL L 131, 1.6.2000, str. 43.

3

(4)  UL L 64, 7.3.2002, str. 20.

4

(5)  UL L 176, 10.7.1999, str. 36.

5

(6)  UL L 176, 10.7.1999, str. 31.

6

(7)  UL L 53, 27.2.2008, str. 52.

7

(8)  UL L 53, 27.2.2008, str. 1.

8

(9)  UL L 160, 18.6.2011, str. 21.

9

(10)  UL L 160, 18.6.2011, str. 19.

10

---

21.8.2013

| 21.8.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 223/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

L 223/s3

---

OBVESTILO BRALCEM

Uredba Sveta (EU) št. 216/2013 z dne 7. marca 2013 o elektronski izdaji Uradnega lista Evropske unije

V skladu z Uredbo Sveta (EU) št. 216/2013 z dne 7. marca 2013 o elektronski izdaji Uradnega lista Evropske unije (UL L 69, 13.3.2013, str. 1) je s 1. julijem 2013 verodostojna in ima pravne učinke samo elektronska izdaja Uradnega lista.

Če elektronske izdaje Uradnega lista ni mogoče izdati zaradi nepredvidenih in izrednih okoliščin, je v skladu s pogoji iz člena 3 Uredbe (EU) št. 216/2013 verodostojna in ima pravne učinke samo tiskana izdaja Uradnega lista.

---

| 21.8.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 223/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.8.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 223/s3

---

OBVESTILO BRALCEM – NAČIN NAVAJANJA AKTOV

S 1. julijem 2013 je način navajanja aktov spremenjen.

V prehodnem obdobju se uporablja bodisi novi bodisi prejšnji način.

---