# Eiropas Savienības L 266/2013

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2013.266.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 266 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 56. sējums2013. gada 8. oktobris |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2013.266.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 266

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

56. sējums2013. gada 8. oktobris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | 2013/480/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2013. gada 20. septembris), ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2000/60/EK nosaka dalībvalstu monitoringa sistēmu klasifikāciju vērtības pēc interkalibrācijas un atceļ Lēmumu 2008/915/EK
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 5915)

   (
  1
  ) | 1 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

LĒMUMI

2013/480/ES

*

Komisijas Lēmums (2013. gada 20. septembris), ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2000/60/EK nosaka dalībvalstu monitoringa sistēmu klasifikāciju vērtības pēc interkalibrācijas un atceļ Lēmumu 2008/915/EK
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 5915)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 5915)

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

LĒMUMI

| 8.10.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 266/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 266/1

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2013. gada 20. septembris),

ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2000/60/EK nosaka dalībvalstu monitoringa sistēmu klasifikāciju vērtības pēc interkalibrācijas un atceļ Lēmumu 2008/915/EK

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 5915)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2013/480/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direktīvu 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (1), un jo īpaši tās V pielikuma 1.4.1. iedaļas ix) punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvas 2000/60/EK 4. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktā dalībvalstīm ir noteikta prasība aizsargāt, stiprināt un atjaunot visus virszemes ūdensobjektus nolūkā panākt labu virszemes ūdeņu stāvokli vēlākais 15 gadus pēc minētās direktīvas spēkā stāšanās dienas, ievērojot atsevišķus izņēmumus, saskaņā ar minētās direktīvas V pielikumā paredzētajiem noteikumiem. Direktīvas 2000/60/EK 4. panta 1. punkta a) apakšpunkta iii) punktā dalībvalstīm ir noteikta prasība aizsargāt, stiprināt un atjaunot visus mākslīgos un stipri pārveidotos ūdensobjektus nolūkā panākt labu ekoloģisko potenciālu un labus virszemes ūdeņu ķīmiskos rādītājus vēlākais 15 gadus pēc minētās direktīvas spēkā stāšanās dienas, ievērojot atsevišķus izņēmumus, saskaņā ar minētās direktīvas V pielikumā paredzētajiem noteikumiem. Saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK V pielikuma 1.4.1. iedaļas i) punktu attiecībā uz mākslīgajiem un stipri pārveidotajiem ūdensobjektiem atsauces uz ekoloģiskās kvalitātes rādītājiem atzīst par atsaucēm uz ekoloģisko potenciālu. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvas 2000/60/EK 4. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktā dalībvalstīm ir noteikta prasība aizsargāt, stiprināt un atjaunot visus virszemes ūdensobjektus nolūkā panākt labu virszemes ūdeņu stāvokli vēlākais 15 gadus pēc minētās direktīvas spēkā stāšanās dienas, ievērojot atsevišķus izņēmumus, saskaņā ar minētās direktīvas V pielikumā paredzētajiem noteikumiem. Direktīvas 2000/60/EK 4. panta 1. punkta a) apakšpunkta iii) punktā dalībvalstīm ir noteikta prasība aizsargāt, stiprināt un atjaunot visus mākslīgos un stipri pārveidotos ūdensobjektus nolūkā panākt labu ekoloģisko potenciālu un labus virszemes ūdeņu ķīmiskos rādītājus vēlākais 15 gadus pēc minētās direktīvas spēkā stāšanās dienas, ievērojot atsevišķus izņēmumus, saskaņā ar minētās direktīvas V pielikumā paredzētajiem noteikumiem. Saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK V pielikuma 1.4.1. iedaļas i) punktu attiecībā uz mākslīgajiem un stipri pārveidotajiem ūdensobjektiem atsauces uz ekoloģiskās kvalitātes rādītājiem atzīst par atsaucēm uz ekoloģisko potenciālu.

| (2) | Interkalibrācija paredz izmantot saskaņotu pieeju, lai definētu vienu no Direktīvas 2000/60/EK galvenajiem vides aizsardzības mērķiem – labu ekoloģisko stāvokli. |
| --- | --- |

(2)

Interkalibrācija paredz izmantot saskaņotu pieeju, lai definētu vienu no Direktīvas 2000/60/EK galvenajiem vides aizsardzības mērķiem – labu ekoloģisko stāvokli.

| (3) | Direktīvas 2000/60/EK V pielikuma 1.4.1. iedaļā ir paredzēta kārtība, kā nodrošināt, lai dalībvalstu bioloģiskā monitoringa rezultāti, kuriem ir liela nozīme ekoloģiskā stāvokļa klasifikācijā, būtu salīdzināmi. Lai to panāktu, dalībvalstu bioloģiskā monitoringa rezultāti un monitoringa sistēmu klasifikācijas jāsalīdzina, izmantojot interkalibrācijas tīklu, ko veido monitoringa vietas visās dalībvalstīs un visos Savienības ekoreģionos. Direktīva 2000/60/EK paredz, ka dalībvalstīm attiecīgā gadījumā ir jāapkopo vajadzīgā informācija par interkalibrācijas tīklā iekļautajām vietām, lai būtu iespējams izvērtēt valstu monitoringa sistēmu klasifikāciju atbilstību Direktīvas 2000/60/EK V pielikuma 1.2. iedaļā sniegtajām normatīvajām definīcijām un dalībvalstu monitoringa sistēmu klasifikāciju rezultātu salīdzināmību. |
| --- | --- |

(3)

Direktīvas 2000/60/EK V pielikuma 1.4.1. iedaļā ir paredzēta kārtība, kā nodrošināt, lai dalībvalstu bioloģiskā monitoringa rezultāti, kuriem ir liela nozīme ekoloģiskā stāvokļa klasifikācijā, būtu salīdzināmi. Lai to panāktu, dalībvalstu bioloģiskā monitoringa rezultāti un monitoringa sistēmu klasifikācijas jāsalīdzina, izmantojot interkalibrācijas tīklu, ko veido monitoringa vietas visās dalībvalstīs un visos Savienības ekoreģionos. Direktīva 2000/60/EK paredz, ka dalībvalstīm attiecīgā gadījumā ir jāapkopo vajadzīgā informācija par interkalibrācijas tīklā iekļautajām vietām, lai būtu iespējams izvērtēt valstu monitoringa sistēmu klasifikāciju atbilstību Direktīvas 2000/60/EK V pielikuma 1.2. iedaļā sniegtajām normatīvajām definīcijām un dalībvalstu monitoringa sistēmu klasifikāciju rezultātu salīdzināmību.

| (4) | Interkalibrācijas veikšanai dalībvalstis ir sadalītas interkalibrācijas ģeogrāfiskajās grupās, kuras veido dalībvalstis, kurām ir kopīgi konkrēti virszemes ūdensobjektu tipi, un šīs grupas ir noteiktas pielikuma 2. sadaļā Komisijas 2005. gada 17. augusta Lēmumā 2005/646/EK par tādu vietu reģistra izveidi, kas veidos interkalibrācijas tīklu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Eiropadomes Direktīvu 2000/60/EK (2). |
| --- | --- |

(4)

Interkalibrācijas veikšanai dalībvalstis ir sadalītas interkalibrācijas ģeogrāfiskajās grupās, kuras veido dalībvalstis, kurām ir kopīgi konkrēti virszemes ūdensobjektu tipi, un šīs grupas ir noteiktas pielikuma 2. sadaļā Komisijas 2005. gada 17. augusta Lēmumā 2005/646/EK par tādu vietu reģistra izveidi, kas veidos interkalibrācijas tīklu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Eiropadomes Direktīvu 2000/60/EK (2).

| (5) | Direktīvas 2000/60/EK V pielikuma 1.4.1. iedaļā ir noteikts, ka interkalibrācija jāveic bioloģiskā faktora līmenī, salīdzinot valsts monitoringa sistēmas klasifikācijas rezultātus par katru bioloģisko faktoru un katru kopīgo virszemes ūdensobjektu tipu to dalībvalstu starpā, kuras ietilpst vienā interkalibrācijas ģeogrāfiskajā grupā, un izvērtējot rezultātu atbilstību normatīvajām definīcijām, kas sniegtas Direktīvas 2000/60/EK V pielikuma 1.2. iedaļā. |
| --- | --- |

(5)

Direktīvas 2000/60/EK V pielikuma 1.4.1. iedaļā ir noteikts, ka interkalibrācija jāveic bioloģiskā faktora līmenī, salīdzinot valsts monitoringa sistēmas klasifikācijas rezultātus par katru bioloģisko faktoru un katru kopīgo virszemes ūdensobjektu tipu to dalībvalstu starpā, kuras ietilpst vienā interkalibrācijas ģeogrāfiskajā grupā, un izvērtējot rezultātu atbilstību normatīvajām definīcijām, kas sniegtas Direktīvas 2000/60/EK V pielikuma 1.2. iedaļā.

| (6) | Komisija ar Kopīgā pētniecības centra Vides un ilgtspējas institūta starpniecību ir sekmējusi divu interkalibrācijas posmu norisi. |
| --- | --- |

(6)

Komisija ar Kopīgā pētniecības centra Vides un ilgtspējas institūta starpniecību ir sekmējusi divu interkalibrācijas posmu norisi.

| (7) | Saskaņā ar Ūdens pamatdirektīvas Kopējās īstenošanas stratēģiju tika sagatavotas trīs vadlīnijas (6. vadlīnijas (3) un 14. vadlīnijas (divas versijas) (4)) interkalibrācijas procesa sekmēšanai. Tās sniedza pārskatu par galvenajiem interkalibrācijas procesa principiem un variantiem, tostarp orientējošiem termiņiem un ziņošanas prasībām. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Ūdens pamatdirektīvas Kopējās īstenošanas stratēģiju tika sagatavotas trīs vadlīnijas (6. vadlīnijas (3) un 14. vadlīnijas (divas versijas) (4)) interkalibrācijas procesa sekmēšanai. Tās sniedza pārskatu par galvenajiem interkalibrācijas procesa principiem un variantiem, tostarp orientējošiem termiņiem un ziņošanas prasībām.

| (8) | Līdz 2007. gadam Komisija bija saņēmusi interkalibrācijas rezultātus par vairākiem bioloģiskās kvalitātes faktoriem. Tie tika ietverti Komisijas 2008. gada 30. oktobra Lēmumā 2008/915/EK, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/60/EK nosaka dalībvalstu monitoringa sistēmu klasifikāciju vērtības pēc interkalibrācijas (5); minētajā lēmumā ir noteiktas vērtības, ar kurām izsaka robežas starp kategorijām un kuras dalībvalstīm būtu jāizmanto savās valsts monitoringa sistēmu klasifikācijās. Interkalibrācijas pirmā posma rezultāti bija nepilnīgi tādā ziņā, ka netika aptverti visi bioloģiskās kvalitātes faktori. Jau pieejamie interkalibrācijas rezultāti tomēr bija jāpieņem laikus, lai tos varētu izmantot, izstrādājot pirmos upju baseinu apsaimniekošanas plānus un pasākumu programmas saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 11. un 13. pantu. |
| --- | --- |

(8)

Līdz 2007. gadam Komisija bija saņēmusi interkalibrācijas rezultātus par vairākiem bioloģiskās kvalitātes faktoriem. Tie tika ietverti Komisijas 2008. gada 30. oktobra Lēmumā 2008/915/EK, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/60/EK nosaka dalībvalstu monitoringa sistēmu klasifikāciju vērtības pēc interkalibrācijas (5); minētajā lēmumā ir noteiktas vērtības, ar kurām izsaka robežas starp kategorijām un kuras dalībvalstīm būtu jāizmanto savās valsts monitoringa sistēmu klasifikācijās. Interkalibrācijas pirmā posma rezultāti bija nepilnīgi tādā ziņā, ka netika aptverti visi bioloģiskās kvalitātes faktori. Jau pieejamie interkalibrācijas rezultāti tomēr bija jāpieņem laikus, lai tos varētu izmantot, izstrādājot pirmos upju baseinu apsaimniekošanas plānus un pasākumu programmas saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 11. un 13. pantu.

| (9) | Šā interkalibrācijas pirmā posma rezultāti tika pieņemti ar Lēmumu 2008/915/EK. Šie rezultāti tika ietverti provizoriskā kārtā ar ieceri, ka par turpmākajiem rezultātiem tiks pieņemts jauns lēmums, kad dalībvalstis būs sniegušas attiecīgo informāciju saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK V pielikuma 1.4.1. iedaļu. |
| --- | --- |

(9)

Šā interkalibrācijas pirmā posma rezultāti tika pieņemti ar Lēmumu 2008/915/EK. Šie rezultāti tika ietverti provizoriskā kārtā ar ieceri, ka par turpmākajiem rezultātiem tiks pieņemts jauns lēmums, kad dalībvalstis būs sniegušas attiecīgo informāciju saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK V pielikuma 1.4.1. iedaļu.

| (10) | Lai novērstu nepilnības un uzlabotu interkalibrācijas rezultātu salīdzināmību līdz 2015. gadā paredzētajai upju baseinu apsaimniekošanas plānu izstrādes otrajai kārtai, Komisija iniciēja interkalibrācijas otro posmu. |
| --- | --- |

(10)

Lai novērstu nepilnības un uzlabotu interkalibrācijas rezultātu salīdzināmību līdz 2015. gadā paredzētajai upju baseinu apsaimniekošanas plānu izstrādes otrajai kārtai, Komisija iniciēja interkalibrācijas otro posmu.

| (11) | Šā lēmuma I pielikumā ir sniegti tie interkalibrācijas rezultāti, attiecībā uz kuriem interkalibrācija ir sekmīgi īstenota, ņemot vērā pašreizējos tehniskos ierobežojumus. |
| --- | --- |

(11)

Šā lēmuma I pielikumā ir sniegti tie interkalibrācijas rezultāti, attiecībā uz kuriem interkalibrācija ir sekmīgi īstenota, ņemot vērā pašreizējos tehniskos ierobežojumus.

| (12) | Šā lēmuma II pielikumā ir sniegti tie interkalibrācijas rezultāti, attiecībā uz kuriem interkalibrācija ir īstenota daļēji. Lai rezultātus varētu iekļaut jaunā lēmumā, būtu pilnībā jāveic visas vajadzīgās interkalibrācijas darbības. Tas nozīmē, ka minētie rezultāti ir provizoriski. |
| --- | --- |

(12)

Šā lēmuma II pielikumā ir sniegti tie interkalibrācijas rezultāti, attiecībā uz kuriem interkalibrācija ir īstenota daļēji. Lai rezultātus varētu iekļaut jaunā lēmumā, būtu pilnībā jāveic visas vajadzīgās interkalibrācijas darbības. Tas nozīmē, ka minētie rezultāti ir provizoriski.

| (13) | Dalībvalstīm būtu jāpabeidz interkalibrācija līdz 2016. gada 22. decembrim, lai Komisija varētu šā lēmuma I un II pielikumā ietvertos rezultātus pārcelt uz jauna lēmuma vienīgo pielikumu. Tādējādi minētos rezultātus būtu iespējams izmantot upju baseinu apsaimniekošanas plānu izstrādes trešajā kārtā. |
| --- | --- |

(13)

Dalībvalstīm būtu jāpabeidz interkalibrācija līdz 2016. gada 22. decembrim, lai Komisija varētu šā lēmuma I un II pielikumā ietvertos rezultātus pārcelt uz jauna lēmuma vienīgo pielikumu. Tādējādi minētos rezultātus būtu iespējams izmantot upju baseinu apsaimniekošanas plānu izstrādes trešajā kārtā.

| (14) | Visas vajadzīgās interkalibrācijas darbības būtu pilnībā jāveic līdz 2016. gada 22. decembrim arī tām interkalibrācijas ģeogrāfiskajām grupām un attiecībā uz tiem bioloģiskās kvalitātes faktoriem, par kuriem vēl nav nekādu interkalibrācijas rezultātu, ko varētu iekļaut šajā lēmumā. Tādējādi minētos rezultātus būs iespējams iekļaut jaunā lēmumā un izmantot upju baseinu apsaimniekošanas plānu izstrādes trešajā kārtā. |
| --- | --- |

(14)

Visas vajadzīgās interkalibrācijas darbības būtu pilnībā jāveic līdz 2016. gada 22. decembrim arī tām interkalibrācijas ģeogrāfiskajām grupām un attiecībā uz tiem bioloģiskās kvalitātes faktoriem, par kuriem vēl nav nekādu interkalibrācijas rezultātu, ko varētu iekļaut šajā lēmumā. Tādējādi minētos rezultātus būs iespējams iekļaut jaunā lēmumā un izmantot upju baseinu apsaimniekošanas plānu izstrādes trešajā kārtā.

| (15) | Lai gan Direktīva 2000/60/EK nosaka, ka interkalibrācija jāveic bioloģiskās kvalitātes faktora līmenī, dažos gadījumos uzskata, ka atsevišķi parametri (piemēram, hlorofila-a koncentrācija vai makroaļģu un segsēkļu maksimālais augšanas dziļums) reprezentē visu bioloģiskās kvalitātes faktoru. Šādos gadījumos interkalibrācijas rezultāti ir sniegti I pielikumā. |
| --- | --- |

(15)

Lai gan Direktīva 2000/60/EK nosaka, ka interkalibrācija jāveic bioloģiskās kvalitātes faktora līmenī, dažos gadījumos uzskata, ka atsevišķi parametri (piemēram, hlorofila-a koncentrācija vai makroaļģu un segsēkļu maksimālais augšanas dziļums) reprezentē visu bioloģiskās kvalitātes faktoru. Šādos gadījumos interkalibrācijas rezultāti ir sniegti I pielikumā.

| (16) | Dažos gadījumos dalībvalstis ir izstrādājušas neatkarīgas metodes, kas aptver tikai daļu bioloģiskās kvalitātes faktora (piemēram, kvalitātes faktoram “Makrofīti un fitobentoss” – neatkarīgu metodi makrofītu un fitobentosa sastopamības biežuma noteikšanai). Gadījumos, kad ir sekmīgi veikta šādu bioloģiskās kvalitātes apakšfaktoru interkalibrācija, tās rezultāti ir iekļauti pielikumos un identificēti kā bioloģiskās kvalitātes apakšfaktoru interkalibrācijas rezultāti. |
| --- | --- |

(16)

Dažos gadījumos dalībvalstis ir izstrādājušas neatkarīgas metodes, kas aptver tikai daļu bioloģiskās kvalitātes faktora (piemēram, kvalitātes faktoram “Makrofīti un fitobentoss” – neatkarīgu metodi makrofītu un fitobentosa sastopamības biežuma noteikšanai). Gadījumos, kad ir sekmīgi veikta šādu bioloģiskās kvalitātes apakšfaktoru interkalibrācija, tās rezultāti ir iekļauti pielikumos un identificēti kā bioloģiskās kvalitātes apakšfaktoru interkalibrācijas rezultāti.

| (17) | Interkalibrācijas rezultātos būtu jāietver atsauces uz ūdensobjektu ekoloģisko stāvokli. Ja ūdensobjekti, kas atbilst interkalibrētajiem tipiem, ir atzīti par stipri pārveidotiem ūdensobjektiem saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 4. panta 3. punktu, šā lēmuma I un II pielikumā sniegtos rezultātus var izmantot, lai noteiktu to labo ekoloģisko potenciālu, ņemot vērā šo ūdensobjektu fiziskos pārveidojumus un to ūdens attiecīgo izmantošanu atbilstīgi normatīvajām definīcijām Direktīvas 2000/60/EK V pielikuma 1.2.5. iedaļā. |
| --- | --- |

(17)

Interkalibrācijas rezultātos būtu jāietver atsauces uz ūdensobjektu ekoloģisko stāvokli. Ja ūdensobjekti, kas atbilst interkalibrētajiem tipiem, ir atzīti par stipri pārveidotiem ūdensobjektiem saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 4. panta 3. punktu, šā lēmuma I un II pielikumā sniegtos rezultātus var izmantot, lai noteiktu to labo ekoloģisko potenciālu, ņemot vērā šo ūdensobjektu fiziskos pārveidojumus un to ūdens attiecīgo izmantošanu atbilstīgi normatīvajām definīcijām Direktīvas 2000/60/EK V pielikuma 1.2.5. iedaļā.

| (18) | Katrai dalībvalstij interkalibrācijas rezultāti būtu jāpiemēro savai valsts klasifikācijas sistēmai, lai noteiktu robežas starp ļoti labu un labu stāvokli un starp labu un vidēju stāvokli attiecībā uz visiem valsts ūdensobjektu tipiem. |
| --- | --- |

(18)

Katrai dalībvalstij interkalibrācijas rezultāti būtu jāpiemēro savai valsts klasifikācijas sistēmai, lai noteiktu robežas starp ļoti labu un labu stāvokli un starp labu un vidēju stāvokli attiecībā uz visiem valsts ūdensobjektu tipiem.

| (19) | Direktīvas 2000/60/EK 8. pantā paredzēto monitoringa programmu izveides procesā un Direktīvas 2000/60/EK 5. pantā minēto upju baseinu apgabalu īpašību pārskatīšanas un atjaunināšanas laikā varētu kļūt zināmi jauni dati, kuru iespaidā dalībvalstu monitoringa un klasifikācijas sistēmas var būt jāpielāgo zinātnes un tehnikas attīstībai, savukārt interkalibrācijas rezultāti – laika gaitā jāpārskata, lai uzlabotu to kvalitāti. |
| --- | --- |

(19)

Direktīvas 2000/60/EK 8. pantā paredzēto monitoringa programmu izveides procesā un Direktīvas 2000/60/EK 5. pantā minēto upju baseinu apgabalu īpašību pārskatīšanas un atjaunināšanas laikā varētu kļūt zināmi jauni dati, kuru iespaidā dalībvalstu monitoringa un klasifikācijas sistēmas var būt jāpielāgo zinātnes un tehnikas attīstībai, savukārt interkalibrācijas rezultāti – laika gaitā jāpārskata, lai uzlabotu to kvalitāti.

| (20) | Tādēļ Lēmums 2008/915/EK būtu jāatceļ un attiecīgi jāaizstāj ar citu. |
| --- | --- |

(20)

Tādēļ Lēmums 2008/915/EK būtu jāatceļ un attiecīgi jāaizstāj ar citu.

| (21) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Direktīvas 2000/60/EK 21. panta 1. punktā minētā komiteja, |
| --- | --- |

(21)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Direktīvas 2000/60/EK 21. panta 1. punktā minētā komiteja,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Direktīvas 2000/60/EK V pielikuma 1.4.1. iedaļas iii) punkta izpildei dalībvalstis monitoringa sistēmu klasifikācijā izmanto šā lēmuma I un II pielikumā noteiktās vērtības, ar kurām izsaka robežas starp kategorijām.

2.   Attiecībā uz šā pielikuma II pielikumā ietvertajiem rezultātiem dalībvalstis pilnībā veic visas vajadzīgās interkalibrācijas darbības līdz 2016. gada 22. decembrim.

2. pants

Lēmumu 2008/915/EK atceļ.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2013. gada 20. septembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Janez POTOČNIK

---

(1)  OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.

1

(2)  OV L 243, 19.9.2005., 1. lpp.

2

(3)  Ūdens pamatdirektīvas (2000/60/EK) Kopējā īstenošanas stratēģija, 6. vadlīnijas “Ceļā uz vadlīnijām par interkalibrācijas tīkla izveidi un interkalibrācijas procesu”, Eiropas Kopienas, 2003, ISBN 92-894-5126-2.

3

(4)  Ūdens pamatdirektīvas (2000/60/EK) Kopējā īstenošanas stratēģija, 14. vadlīnijas “Vadlīnijas par interkalibrācijas procesu 2004.–2006. gadam”, ISBN 92-894-9471-9.

4

Ūdens pamatdirektīvas (2000/60/EK) Kopējā īstenošanas stratēģija, vadlīnijas Nr. 14 “Vadlīnijas par interkalibrācijas procesu 2008.–2011. gadam”, ISBN 978-92-79-18997-5.

(5)  OV L 332, 10.12.2008., 20. lpp.

5

---

I PIELIKUMS

ŪDEŅU KATEGORIJA: Upes

INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀ GRUPA: Alpīno upju

Kopēju interkalibrācijas tipu apraksts

| Tips | Upju raksturojums | Sateces baseins (km2) | Augstums virs jūras līm. un ģeomorfoloģija | Sārmainība | Tecējuma režīms |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| R-A1 | Prealpīnās upes, mazas un vidēji lielas, lielā augstumā, kaļķainas | 10–1 000 | 800–2 500 m (sateces baseins), laukakmeņi/oļi | Augsta (tomēr ne ļoti augsta) sārmainība | |
| R-A2 | Mazas un vidēji lielas, lielā augstumā, silicītu | 10–1 000 | 500–1 000 m (sateces baseina maksimālais augstums ir 3 000 m, vidējais augstums — 1 500 m), laukakmeņi | Nav kaļķainas (granīts, metamorfie ieži), vidēja līdz zema sārmainība | Sniega–ledāju tecējuma režīms |

Tips

Upju raksturojums

Sateces baseins (km2)

Augstums virs jūras līm. un ģeomorfoloģija

Sārmainība

Tecējuma režīms

R-A1

Prealpīnās upes, mazas un vidēji lielas, lielā augstumā, kaļķainas

10–1 000

800–2 500 m (sateces baseins), laukakmeņi/oļi

Augsta (tomēr ne ļoti augsta) sārmainība

R-A2

Mazas un vidēji lielas, lielā augstumā, silicītu

10–1 000

500–1 000 m (sateces baseina maksimālais augstums ir 3 000 m, vidējais augstums — 1 500 m), laukakmeņi

Nav kaļķainas (granīts, metamorfie ieži), vidēja līdz zema sārmainība

Sniega–ledāju tecējuma režīms

Valstis, kam ir kopīgi interkalibrētie tipi:

| Tips R-A1 | : | Vācija, Austrija, Francija, Itālija, Slovēnija |
| --- | --- | --- |
| Tips R-A2 | : | Austrija, Francija, Itālija, Spānija |

Tips R-A1

:

Vācija, Austrija, Francija, Itālija, Slovēnija

Tips R-A2

:

Austrija, Francija, Itālija, Spānija

ALPĪNO UPJU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Bentiskie bezmugurkaulnieki

Interkalibrēto valsts klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

| Tips un valsts | Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Tips R-A1 |
| Austrija | Bioloģiskās kvalitātes faktoru novērtējums — daļa, kas attiecas uz bentiskajiem bezmugurkaulniekiem [Erhebung der biologischen Qualitätselemente - Teil Makrozoobenthos (Detaillierte MZB-Methode)] | 0,80 | 0,60 |
| Francija | Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). AFNOR NF-T-90-350 and arrêté ministériel du 25 janvier 2010 modifié relatif aux méthodes et critères d’évaluation de l’état écologique {...} des eaux de surface | 0,93 | 0,79 |
| Vācija | PERLODES – Bewertungsverfahren von Fließgewässern auf Basis des Makrozoobenthos | 0,80 | 0,60 |
| Itālija | MacrOper, kura pamatā ir STAR interkalibrācijas standartizēto rādītāju indekss (STAR_ICMi) | 0,97 | 0,73 |
| Slovēnija | Metodologija vrednotenja ekološkega stanja rek z bentoškimi nevretenčarji v Sloveniji (Sistēma upju ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanai pēc bentisko bezmugurkaulnieku rādītājiem Slovēnijā) | 0,80 | 0,60 |
| Tips R-A2 |
| Austrija | Bioloģiskās kvalitātes faktoru novērtējums — daļa, kas attiecas uz bentiskajiem bezmugurkaulniekiem [Erhebung der biologischen Qualitätselemente - Teil Makrozoobenthos (Detaillierte MZB-Methode)] | 0,80 | 0,60 |
| Francija (Alpi) | Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). AFNOR NF-T-90-350 and arrêté ministériel du 25 janvier 2010 modifié relatif aux méthodes et critères d’évaluation de l’état écologique {...} des eaux de surface | 0,93 | 0,71 |
| Francija (Pireneji) | Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). AFNOR NF-T-90-350 and arrêté ministériel du 25 janvier 2010 modifié relatif aux méthodes et critères d’évaluation de l’état écologique {...} des eaux de surface | 0,94 | 0,81 |
| Itālija | MacrOper, kura pamatā ir STAR interkalibrācijas standartizēto rādītāju indekss (STAR_ICMi) | 0,95 | 0,71 |
| Spānija | Pireneju pussalas BMWP (IBMWP) | 0,83 | 0,53 |

Tips un valsts

Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Tips R-A1

Austrija

Bioloģiskās kvalitātes faktoru novērtējums — daļa, kas attiecas uz bentiskajiem bezmugurkaulniekiem [Erhebung der biologischen Qualitätselemente - Teil Makrozoobenthos (Detaillierte MZB-Methode)]

0,80

0,60

Francija

Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). AFNOR NF-T-90-350 and arrêté ministériel du 25 janvier 2010 modifié relatif aux méthodes et critères d’évaluation de l’état écologique {...} des eaux de surface

0,93

0,79

Vācija

PERLODES – Bewertungsverfahren von Fließgewässern auf Basis des Makrozoobenthos

0,80

0,60

Itālija

MacrOper, kura pamatā ir STAR interkalibrācijas standartizēto rādītāju indekss (STAR_ICMi)

0,97

0,73

Slovēnija

Metodologija vrednotenja ekološkega stanja rek z bentoškimi nevretenčarji v Sloveniji (Sistēma upju ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanai pēc bentisko bezmugurkaulnieku rādītājiem Slovēnijā)

0,80

0,60

Tips R-A2

Austrija

Bioloģiskās kvalitātes faktoru novērtējums — daļa, kas attiecas uz bentiskajiem bezmugurkaulniekiem [Erhebung der biologischen Qualitätselemente - Teil Makrozoobenthos (Detaillierte MZB-Methode)]

0,80

0,60

Francija (Alpi)

Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). AFNOR NF-T-90-350 and arrêté ministériel du 25 janvier 2010 modifié relatif aux méthodes et critères d’évaluation de l’état écologique {...} des eaux de surface

0,93

0,71

Francija (Pireneji)

Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). AFNOR NF-T-90-350 and arrêté ministériel du 25 janvier 2010 modifié relatif aux méthodes et critères d’évaluation de l’état écologique {...} des eaux de surface

0,94

0,81

Itālija

MacrOper, kura pamatā ir STAR interkalibrācijas standartizēto rādītāju indekss (STAR_ICMi)

0,95

0,71

Spānija

Pireneju pussalas BMWP (IBMWP)

0,83

0,53

ALPĪNO UPJU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Makrofīti un fitobentoss

Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors: Fitobentoss

Interkalibrēto valsts klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

| Tips un valsts | Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Tips R-A1 |
| Austrija | Bioloģiskās kvalitātes faktoru novērtējums — daļa, kas attiecas uz fitobentosu [Leitfaden zur Erhebung der biologischen Qualitätselemente, Teil A3 - Fließgewässer/Phytobenthos] | 0,88 | 0,56 |
| Francija | IBD 2007 (Coste et al., Ecol. Ind. 2009). AFNOR NF-T-90-354, December 2007. Arrêté ministériel du 25 janvier 2010 modifié relatif aux méthodes et critères d’évaluation de l’état écologique {...} des eaux de surface | 0,94 | 0,78 |
| Vācija | Verfahrensanleitung für die ökologische Bewertung von Fließgewässern zur Umsetzung der EG-Wasserrahmenrichtlinie: Makrophyten und Phytobenthos (Phylib), Modul Diatomeen | 0,735 | 0,54 |
| Itālija | ICMi (interkalibrācijas standartizēto rādītāju) indekss (Mancini un Sollazzo, 2009), fitobentosa interkalibrācijas standartizētie rādītāji (pICM: Kelly et al., 2009) | 0,87 | 0,70 |
| Slovēnija | Metodologija vrednotenja ekološkega stanja rek s fitobentosom in makrofiti v Sloveniji; fitobentos (Sistēma upju ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanai pēc fitobentosa un makrofītu rādītājiem Slovēnijā; fitobentoss) | 0,80 | 0,60 |
| Type R-A2 |
| Austrija | Bioloģiskās kvalitātes faktoru novērtējums — daļa, kas attiecas uz fitobentosu [Leitfaden zur Erhebung der biologischen Qualitätselemente, Teil A3 - Fließgewässer/Phytobenthos] | 0,88 | 0,56 |
| Francija | IBD 2007 (Coste et al., Ecol. Ind. 2009). AFNOR NF-T-90-354, December 2007. Arrêté ministériel du 25 janvier 2010 modifié relatif aux méthodes et critères d’évaluation de l’état écologique {...} des eaux de surface | 0,94 | 0,78 |
| Spānija | IPS (Coste in Cemagref, 1982) | 0,94 | 0,74 |
| Itālija | ICMi (interkalibrācijas standartizēto rādītāju) indekss (Mancini un Sollazzo, 2009), fitobentosa interkalibrācijas standartizētie rādītāji (pICM: Kelly et al., 2009) | 0,85 | 0,64 |

Tips un valsts

Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Tips R-A1

Austrija

Bioloģiskās kvalitātes faktoru novērtējums — daļa, kas attiecas uz fitobentosu [Leitfaden zur Erhebung der biologischen Qualitätselemente, Teil A3 - Fließgewässer/Phytobenthos]

0,88

0,56

Francija

IBD 2007 (Coste et al., Ecol. Ind. 2009). AFNOR NF-T-90-354, December 2007. Arrêté ministériel du 25 janvier 2010 modifié relatif aux méthodes et critères d’évaluation de l’état écologique {...} des eaux de surface

0,94

0,78

Vācija

Verfahrensanleitung für die ökologische Bewertung von Fließgewässern zur Umsetzung der EG-Wasserrahmenrichtlinie: Makrophyten und Phytobenthos (Phylib), Modul Diatomeen

0,735

0,54

Itālija

ICMi (interkalibrācijas standartizēto rādītāju) indekss (Mancini un Sollazzo, 2009), fitobentosa interkalibrācijas standartizētie rādītāji (pICM: Kelly et al., 2009)

0,87

0,70

Slovēnija

Metodologija vrednotenja ekološkega stanja rek s fitobentosom in makrofiti v Sloveniji; fitobentos (Sistēma upju ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanai pēc fitobentosa un makrofītu rādītājiem Slovēnijā; fitobentoss)

0,80

0,60

Type R-A2

Austrija

Bioloģiskās kvalitātes faktoru novērtējums — daļa, kas attiecas uz fitobentosu [Leitfaden zur Erhebung der biologischen Qualitätselemente, Teil A3 - Fließgewässer/Phytobenthos]

0,88

0,56

Francija

IBD 2007 (Coste et al., Ecol. Ind. 2009). AFNOR NF-T-90-354, December 2007. Arrêté ministériel du 25 janvier 2010 modifié relatif aux méthodes et critères d’évaluation de l’état écologique {...} des eaux de surface

0,94

0,78

Spānija

IPS (Coste in Cemagref, 1982)

0,94

0,74

Itālija

ICMi (interkalibrācijas standartizēto rādītāju) indekss (Mancini un Sollazzo, 2009), fitobentosa interkalibrācijas standartizētie rādītāji (pICM: Kelly et al., 2009)

0,85

0,64

ALPĪNO UPJU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Makrofīti un fitobentoss

Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors: Makrofīti

NEATTIECAS

ŪDEŅU KATEGORIJA: Upes

INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀ GRUPA: Centrāleiropas/Baltijas reģiona

Kopēju interkalibrācijas tipu apraksts

| Tips | Upju raksturojums | Sateces baseins (km2) | Augstums un ģeomorfoloģija | Sārmainība (mekv./l) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| R-C1 | Mazas zemieņu upes, silicītu (smilts) gultne | 10–100 | zemieņu upes, gultnes substrātu galvenokārt veido smilts (mazas daļiņas), platums 3–8 m (pilngultnes līmenī) | > 0,4 |
| R-C2 | Mazas zemieņu upes, silicītu (akmeņu) gultne | 10–100 | zemieņu upes, akmeņaina gultne
  platums 3–8 m (pilngultnes līmenī) | < 0,4 |
| R-C3 | Mazas upes vidējā augstumā, silicītu gultne | 10–100 | upes vidējā augstumā, substrātu veido akmeņi (granīts) un grants, platums 2–10 m (pilngultnes līmenī) | < 0,4 |
| R-C4 | Vidēji lielas zemieņu upes, jaukta substrāta gultne | 100–1 000 | zemieņu upes, substrātu veido smiltis un grants, platums 8–25 m (pilngultnes līmenī) | > 0,4 |
| R-C5 | Lielas zemieņu upes, jaukta substrāta gultne | 1 000–10 000 | zemieņu upes, barbes zona, dažāds ātrums, maksimālais sateces baseina augstums: 800 m, platums > 25 m (pilngultnes līmenī) | > 0,4 |
| R-C6 | Mazas zemieņu upes, kaļķainas | 10–300 | zemieņu upes, substrātu veido grants (kaļķakmens), platums 3–10 m (pilngultnes līmenī) | > 2 |

Tips

Upju raksturojums

Sateces baseins (km2)

Augstums un ģeomorfoloģija

Sārmainība (mekv./l)

R-C1

Mazas zemieņu upes, silicītu (smilts) gultne

10–100

zemieņu upes, gultnes substrātu galvenokārt veido smilts (mazas daļiņas), platums 3–8 m (pilngultnes līmenī)

> 0,4

R-C2

Mazas zemieņu upes, silicītu (akmeņu) gultne

10–100

zemieņu upes, akmeņaina gultne

platums 3–8 m (pilngultnes līmenī)

< 0,4

R-C3

Mazas upes vidējā augstumā, silicītu gultne

10–100

upes vidējā augstumā, substrātu veido akmeņi (granīts) un grants, platums 2–10 m (pilngultnes līmenī)

< 0,4

R-C4

Vidēji lielas zemieņu upes, jaukta substrāta gultne

100–1 000

zemieņu upes, substrātu veido smiltis un grants, platums 8–25 m (pilngultnes līmenī)

> 0,4

R-C5

Lielas zemieņu upes, jaukta substrāta gultne

1 000–10 000

zemieņu upes, barbes zona, dažāds ātrums, maksimālais sateces baseina augstums: 800 m, platums > 25 m (pilngultnes līmenī)

> 0,4

R-C6

Mazas zemieņu upes, kaļķainas

10–300

zemieņu upes, substrātu veido grants (kaļķakmens), platums 3–10 m (pilngultnes līmenī)

> 2

Valstis, kam ir kopīgi interkalibrētie tipi:

| Tips R-C1 | : | Beļģija (Flandrija), Beļģija (Valonija), Vācija, Dānija, Francija, Itālija, Lietuva, Nīderlande, Polija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste |
| --- | --- | --- |
| Tips R-C2 | : | Spānija, Francija, Īrija, Portugāle, Zviedrija, Apvienotā Karaliste |
| Tips R-C3 | : | Austrija, Beļģija (Valonija), Čehija, Vācija, Polija, Portugāle, Spānija, Zviedrija, Francija, Latvija, Luksemburga, Apvienotā Karaliste |
| Tips R-C4 | : | Beļģija (Flandrija), Beļģija (Valonija), Čehija, Vācija, Dānija, Igaunija, Spānija, Francija, Īrija, Itālija, Lietuva, Luksemburga, Nīderlande, Polija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste |
| Tips R-C5 | : | Beļģija (Valonija), Čehija, Igaunija, Francija, Vācija, Spānija, Īrija, Itālija, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Nīderlande, Polija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste |
| Tips R-C6 | : | Beļģija (Valonija), Dānija, Igaunija, Spānija, Francija, Īrija, Itālija, Polija, Lietuva, Luksemburga, Zviedrija, Apvienotā Karaliste |

Tips R-C1

:

Beļģija (Flandrija), Beļģija (Valonija), Vācija, Dānija, Francija, Itālija, Lietuva, Nīderlande, Polija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste

Tips R-C2

:

Spānija, Francija, Īrija, Portugāle, Zviedrija, Apvienotā Karaliste

Tips R-C3

:

Austrija, Beļģija (Valonija), Čehija, Vācija, Polija, Portugāle, Spānija, Zviedrija, Francija, Latvija, Luksemburga, Apvienotā Karaliste

Tips R-C4

:

Beļģija (Flandrija), Beļģija (Valonija), Čehija, Vācija, Dānija, Igaunija, Spānija, Francija, Īrija, Itālija, Lietuva, Luksemburga, Nīderlande, Polija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste

Tips R-C5

:

Beļģija (Valonija), Čehija, Igaunija, Francija, Vācija, Spānija, Īrija, Itālija, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Nīderlande, Polija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste

Tips R-C6

:

Beļģija (Valonija), Dānija, Igaunija, Spānija, Francija, Īrija, Itālija, Polija, Lietuva, Luksemburga, Zviedrija, Apvienotā Karaliste

CENTRĀLEIROPAS/BALTIJAS REĢIONA UPJU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Bentiskie bezmugurkaulnieki

Interkalibrēto valsts klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Šie rezultāti attiecas uz visiem iepriekš raksturotajiem tipiem.

| Valsts | Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Austrija | Bioloģiskās kvalitātes faktoru novērtējums — daļa, kas attiecas uz bentiskajiem bezmugurkaulniekiem | 0,80 | 0,60 |
| Beļģija (Flandrija) | Flandrijas lielo bezmugurkaulnieku vairākrādītāju indekss (MMIF) | 0,90 | 0,70 |
| Beļģija (Valonija) | Indice Biologique Global Normalisé (IBGN) (Norme AFNOR NF T 90 350, 1992) and Arrêté du Gouvernement wallon du 13 septembre 2012 relatif à l’identification, à la caractérisation et à la fixation des seuils d’état écologique applicables aux masses d’eau de surface et modifiant le Livre II du Code de l’Environnement, contenant le Code de l’Eau. Moniteur belge 12.10.2012 | 0,97 (tipi R-C3, R-C5, R-C6)
  0,94 (tips R-C1) | 0,74 (tipi R-C3, R-C5, R-C6)
  0,75 (tips R-C1) |
| Čehija | Čehijas sistēma upju ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanai pēc makroskopisko bentisko bezmugurkaulnieku rādītājiem | 0,80 | 0,60 |
| Dānija | Dānijas ūdensteču faunas indekss (DSFI) | 1,00 | 0,71 |
| Igaunija | Igaunijas virszemes ūdeņu ekoloģiskās kvalitātes novērtējums — upju makroskopisko bezmugurkaulnieku rādītāji | 0,90 | 0,70 |
| Vācija | PERLODES – Bewertungsverfahren von Fließgewässern auf Basis des Makrozoobenthos | 0,80 | 0,60 |
| Francija | Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). AFNOR NF-T-90-350 and arrêté ministériel du 25 janvier 2010 modifié relatif aux méthodes et critères d’évaluation de l’état écologique {...} des eaux de surface | 0,94 | 0,80 |
| Īrija | Kvalitātes novērtēšanas sistēma (Q-value) | 0,85 | 0,75 |
| Itālija | MacrOper, kura pamatā ir STAR_ICM indeksa aprēķins | 0,96 | 0,72 |
| Luksemburga | Classification luxembourgeoise DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN) 1992, AFNOR NF-T-90-350,) un 2007. gada 11. aprīļa cirkulārs DCE 2007/22 MEDD/DE/MAGE/BEMA 07 No 4 | 0,96 | 0,72 |
| Nīderlande | KRW-maatlat | 0,80 | 0,60 |
| Polija | Sistēma RIVECOmacro
  upju ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanai pēc makroskopisko bentisko bezmugurkaulnieku rādītājiem
  (makroskopisko bezmugurkaulnieku vairākrādītāju indekss, kura pamatā ir STAR_ICM) | 0,91 (tips R-C1) | 0,72 (tips R-C1) |
| Spānija | METI | 0,93 | 0,70 |
| Zviedrija | DJ indekss (Dahl un Johnson, 2004) | 0,80 | 0,60 |
| Apvienotā Karaliste | Upju bezmugurkaulnieku klasifikācijas rīks (RICT) – WHPT | 0,97 | 0,86 |

Valsts

Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Austrija

Bioloģiskās kvalitātes faktoru novērtējums — daļa, kas attiecas uz bentiskajiem bezmugurkaulniekiem

0,80

0,60

Beļģija (Flandrija)

Flandrijas lielo bezmugurkaulnieku vairākrādītāju indekss (MMIF)

0,90

0,70

Beļģija (Valonija)

Indice Biologique Global Normalisé (IBGN) (Norme AFNOR NF T 90 350, 1992) and Arrêté du Gouvernement wallon du 13 septembre 2012 relatif à l’identification, à la caractérisation et à la fixation des seuils d’état écologique applicables aux masses d’eau de surface et modifiant le Livre II du Code de l’Environnement, contenant le Code de l’Eau. Moniteur belge 12.10.2012

0,97 (tipi R-C3, R-C5, R-C6)

0,94 (tips R-C1)

0,74 (tipi R-C3, R-C5, R-C6)

0,75 (tips R-C1)

Čehija

Čehijas sistēma upju ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanai pēc makroskopisko bentisko bezmugurkaulnieku rādītājiem

0,80

0,60

Dānija

Dānijas ūdensteču faunas indekss (DSFI)

1,00

0,71

Igaunija

Igaunijas virszemes ūdeņu ekoloģiskās kvalitātes novērtējums — upju makroskopisko bezmugurkaulnieku rādītāji

0,90

0,70

Vācija

PERLODES – Bewertungsverfahren von Fließgewässern auf Basis des Makrozoobenthos

0,80

0,60

Francija

Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). AFNOR NF-T-90-350 and arrêté ministériel du 25 janvier 2010 modifié relatif aux méthodes et critères d’évaluation de l’état écologique {...} des eaux de surface

0,94

0,80

Īrija

Kvalitātes novērtēšanas sistēma (Q-value)

0,85

0,75

Itālija

MacrOper, kura pamatā ir STAR_ICM indeksa aprēķins

0,96

0,72

Luksemburga

Classification luxembourgeoise DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN) 1992, AFNOR NF-T-90-350,) un 2007. gada 11. aprīļa cirkulārs DCE 2007/22 MEDD/DE/MAGE/BEMA 07 No 4

0,96

0,72

Nīderlande

KRW-maatlat

0,80

0,60

Polija

Sistēma RIVECOmacro
  upju ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanai pēc makroskopisko bentisko bezmugurkaulnieku rādītājiem

(makroskopisko bezmugurkaulnieku vairākrādītāju indekss, kura pamatā ir STAR_ICM)

0,91 (tips R-C1)

0,72 (tips R-C1)

Spānija

METI

0,93

0,70

Zviedrija

DJ indekss (Dahl un Johnson, 2004)

0,80

0,60

Apvienotā Karaliste

Upju bezmugurkaulnieku klasifikācijas rīks (RICT) – WHPT

0,97

0,86

CENTRĀLEIROPAS/BALTIJAS REĢIONA UPJU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Makrofīti un fitobentoss

Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors: Makrofīti

Interkalibrēto valsts klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

| Valsts | Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas | Tips | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Austrija | AIM upju novērtēšanai (Austrijas makrofītu indekss upju novērtēšanai) | RC-3 | 0,875 | 0,625 |
| Beļģija (Flandrija) | MAFWAT — Flandrijas makrofītu novērtēšanas sistēma | R-C1 | 0,80 | 0,60 |
| Beļģija (Valonija) | IBMR-WL — makrofītu indekss upju bioloģiskās kvalitātes noteikšanai (Arrêté du Gouvernement wallon du 13 septembre 2012 relatif à l’identification, à la caractérisation et à la fixation des seuils d’état écologique applicables aux masses d’eau de surface et modifiant le Livre II du Code de l’Environnement, contenant le Code de l’Eau. Moniteur belge 12.10.2012) | R-C3 | 0,925 | 0,607 |
| Dānija | DSPI — Dānijas ūdensteču augu indekss | R-C1 | 0,70 | 0,50 |
| R-C4 | 0,70 | 0,50 |
| Vācija | Verfahrensanleitung für die ökologische Bewertung von Fließgewässern zur Umsetzung der EG-Wasserrahmenrichtlinie: Makrophyten und Phytobenthos (Phylib), Modul Makrophyten | R-C1 | 0,745 | 0,495 |
| R-C3 | 0,80 | 0,55 |
| R-C4 | 0,575 | 0,395 |
| Francija | Francijas standarts NF T90-395 (2003-10-01). Qualité de l'eau - Détermination de l'indice biologique macrophytique en rivière (IBMR) | R-C3 | 0,93 | 0,79 |
| R-C4 | 0,905 | 0,79 |
| Īrija | MTR-IE — vidējais trofiskā stāvokļa indekss | R-C4 | 0,74 | 0,62 |
| Itālija | IBMR-IT — makrofītu indekss upju bioloģiskās kvalitātes noteikšanai | R-C1 | 0,90 | 0,80 |
| R-C4 | 0,90 | 0,80 |
| Luksemburga | IBMR-LU — makrofītu indekss upju bioloģiskās kvalitātes noteikšanai | R-C3 | 0,89 | 0,79 |
| R-C4 | 0,89 | 0,79 |
| Polija | MIR — makrofītu indekss upju bioloģiskās kvalitātes noteikšanai | R-C1 | 0,90 | 0,65 |
| R-C3 | 0,91 | 0,684 |
| R-C4 | 0,90 | 0,65 |
| Apvienotā Karaliste | LEAFPACS — upju ekoloģiskā stāvokļa klasifikācija pēc makrofītu rādītājiem | R-C1 | 0,80 | 0,60 |
| R-C3 | 0,80 | 0,60 |
| R-C4 | 0,80 | 0,60 |

Valsts

Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas

Tips

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Austrija

AIM upju novērtēšanai (Austrijas makrofītu indekss upju novērtēšanai)

RC-3

0,875

0,625

Beļģija (Flandrija)

MAFWAT — Flandrijas makrofītu novērtēšanas sistēma

R-C1

0,80

0,60

Beļģija (Valonija)

IBMR-WL — makrofītu indekss upju bioloģiskās kvalitātes noteikšanai (Arrêté du Gouvernement wallon du 13 septembre 2012 relatif à l’identification, à la caractérisation et à la fixation des seuils d’état écologique applicables aux masses d’eau de surface et modifiant le Livre II du Code de l’Environnement, contenant le Code de l’Eau. Moniteur belge 12.10.2012)

R-C3

0,925

0,607

Dānija

DSPI — Dānijas ūdensteču augu indekss

R-C1

0,70

0,50

R-C4

0,70

0,50

Vācija

Verfahrensanleitung für die ökologische Bewertung von Fließgewässern zur Umsetzung der EG-Wasserrahmenrichtlinie: Makrophyten und Phytobenthos (Phylib), Modul Makrophyten

R-C1

0,745

0,495

R-C3

0,80

0,55

R-C4

0,575

0,395

Francija

Francijas standarts NF T90-395 (2003-10-01). Qualité de l'eau - Détermination de l'indice biologique macrophytique en rivière (IBMR)

R-C3

0,93

0,79

R-C4

0,905

0,79

Īrija

MTR-IE — vidējais trofiskā stāvokļa indekss

R-C4

0,74

0,62

Itālija

IBMR-IT — makrofītu indekss upju bioloģiskās kvalitātes noteikšanai

R-C1

0,90

0,80

R-C4

0,90

0,80

Luksemburga

IBMR-LU — makrofītu indekss upju bioloģiskās kvalitātes noteikšanai

R-C3

0,89

0,79

R-C4

0,89

0,79

Polija

MIR — makrofītu indekss upju bioloģiskās kvalitātes noteikšanai

R-C1

0,90

0,65

R-C3

0,91

0,684

R-C4

0,90

0,65

Apvienotā Karaliste

LEAFPACS — upju ekoloģiskā stāvokļa klasifikācija pēc makrofītu rādītājiem

R-C1

0,80

0,60

R-C3

0,80

0,60

R-C4

0,80

0,60

CENTRĀLEIROPAS/BALTIJAS REĢIONA UPJU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Makrofīti un fitobentoss

Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors: Fitobentoss

Interkalibrēto valsts klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

| Valsts | Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas | Tips | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Austrija | Bioloģiskās kvalitātes faktoru novērtējums — daļa, kas attiecas uz fitobentosu [Leitfaden zur Erhebung der biologischen Qualitätselemente, Teil A3 - Fließgewässer/Phytobenthos] | Visi tipi, augstums < 500 m | 0,70 | 0,42 |
| Visi tipi, augstums > 500 m | 0,71 | 0,43 |
| Beļģija (Flandrija) | Pret ietekmi jutīgo un ar ietekmi asociēto kramaļģu procentuālā sastopamība (PISIAD) | Visi tipi | 0,80 | 0,60 |
| Beļģija (Valonija) | IPS (Coste, CEMAGREF, 1982; Lenoir & Coste, 1996, et Arrêté du Gouvernement wallon du 13 septembre 2012 relatif à l’identification, à la caractérisation et à la fixation des seuils d’état écologique applicables aux masses d’eau de surface et modifiant le Livre II du Code de l’Environnement, contenant le Code de l’Eau. Moniteur belge 12.10.2012. | Visi tipi | 0,98 | 0,73 |
| Igaunija | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | Visi tipi | 0,85 | 0,70 |
| Francija | IBD 2007 (Coste et al., Ecol. Ind. 2009). AFNOR NF-T-90-354, December 2007. Arrêté ministériel du 25 janvier 2010 modifié relatif aux méthodes et critères d’évaluation de l’état écologique {...} des eaux de surface | Visi tipi | 0,94 | 0,78 |
| Vācija | Verfahrensanleitung für die ökologische Bewertung von Fließgewässern zur Umsetzung der EG-Wasserrahmenrichtlinie: Makrophyten und Phytobenthos (Phylib), Modul Diatomeen | R-C1 | 0,67 | 0,43 |
| R-C3 | 0,67 | 0,43 |
| R-C4 | 0,61 | 0,43 |
| R-C5 | 0,73 | 0,55 |
| Īrija | Trofiskā stāvokļa noteikšanas kramaļģu indeksa (TDI) pārskatītais modelis | Visi tipi | 0,93 | 0,78 |
| Itālija | ICMi (interkalibrācijas standartizēto rādītāju) indekss (Mancini un Sollazzo, 2009), fitobentosa interkalibrācijas standartizētie rādītāji (pICM: Kelly et al., 2009) | Visi tipi | 0,84 | 0,65 |
| Luksemburga | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | Visi tipi | 0,90 | 0,70 |
| Nīderlande | KRW Maatlat | Visi tipi | 0,80 | 0,60 |
| Polija | Indeks Okrzemkowy IO dla rzek (kramaļģu indekss upju novērtēšanai) | Visi tipi | 0,80 | 0,58 |
| Spānija | Kramaļģu vairākrādītāju indekss (MDIAT) | R-C2, R-C3, R-C4 | 0,93 | 0,70 |
| Zviedrija | Zviedrijas izmantotās novērtēšanas metodes, Zviedrijas EPA noteikumi (NFS 2008:1), kuru pamatā ir Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | Visi tipi | 0,89 | 0,74 |
| Apvienotā Karaliste | Kramaļģu novērtējums upju ekoloģiskā stāvokļa noteikšanai (DARLEQ2) | Visi tipi | 1,00 | 0,75 |

Valsts

Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas

Tips

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Austrija

Bioloģiskās kvalitātes faktoru novērtējums — daļa, kas attiecas uz fitobentosu [Leitfaden zur Erhebung der biologischen Qualitätselemente, Teil A3 - Fließgewässer/Phytobenthos]

Visi tipi, augstums < 500 m

0,70

0,42

Visi tipi, augstums > 500 m

0,71

0,43

Beļģija (Flandrija)

Pret ietekmi jutīgo un ar ietekmi asociēto kramaļģu procentuālā sastopamība (PISIAD)

Visi tipi

0,80

0,60

Beļģija (Valonija)

IPS (Coste, CEMAGREF, 1982; Lenoir & Coste, 1996, et Arrêté du Gouvernement wallon du 13 septembre 2012 relatif à l’identification, à la caractérisation et à la fixation des seuils d’état écologique applicables aux masses d’eau de surface et modifiant le Livre II du Code de l’Environnement, contenant le Code de l’Eau. Moniteur belge 12.10.2012.

Visi tipi

0,98

0,73

Igaunija

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

Visi tipi

0,85

0,70

Francija

IBD 2007 (Coste et al., Ecol. Ind. 2009). AFNOR NF-T-90-354, December 2007. Arrêté ministériel du 25 janvier 2010 modifié relatif aux méthodes et critères d’évaluation de l’état écologique {...} des eaux de surface

Visi tipi

0,94

0,78

Vācija

Verfahrensanleitung für die ökologische Bewertung von Fließgewässern zur Umsetzung der EG-Wasserrahmenrichtlinie: Makrophyten und Phytobenthos (Phylib), Modul Diatomeen

R-C1

0,67

0,43

R-C3

0,67

0,43

R-C4

0,61

0,43

R-C5

0,73

0,55

Īrija

Trofiskā stāvokļa noteikšanas kramaļģu indeksa (TDI) pārskatītais modelis

Visi tipi

0,93

0,78

Itālija

ICMi (interkalibrācijas standartizēto rādītāju) indekss (Mancini un Sollazzo, 2009), fitobentosa interkalibrācijas standartizētie rādītāji (pICM: Kelly et al., 2009)

Visi tipi

0,84

0,65

Luksemburga

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

Visi tipi

0,90

0,70

Nīderlande

KRW Maatlat

Visi tipi

0,80

0,60

Polija

Indeks Okrzemkowy IO dla rzek (kramaļģu indekss upju novērtēšanai)

Visi tipi

0,80

0,58

Spānija

Kramaļģu vairākrādītāju indekss (MDIAT)

R-C2, R-C3, R-C4

0,93

0,70

Zviedrija

Zviedrijas izmantotās novērtēšanas metodes, Zviedrijas EPA noteikumi (NFS 2008:1), kuru pamatā ir Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

Visi tipi

0,89

0,74

Apvienotā Karaliste

Kramaļģu novērtējums upju ekoloģiskā stāvokļa noteikšanai (DARLEQ2)

Visi tipi

1,00

0,75

ŪDEŅU KATEGORIJA: Upes

INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀ GRUPA: Austrumu kontinentālā reģiona

Kopēju interkalibrācijas tipu apraksts

| Tips | Upju raksturojums | Ekoreģions | Sateces baseins (km2) | Augstums (m) | Ģeoloģija | Substrāts |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| R-E1a | Karpati: mazas un vidēji lielas upes vidējā augstumā | 10. | 10–1 000 | 500–800 | jauktas | |
| R-E1b | Karpati: mazas un vidēji lielas upes vidējā augstumā | 10. | 10–1 000 | 200–500 | jauktas | |
| R-E2 | Līdzenumi: vidēji lielas zemieņu upes | 11. un 12. | 100–1 000 | < 200 | jauktas | smilts un dūņas |
| R-E3 | Līdzenumi: lielas zemieņu upes | 11. un 12. | > 1 000 | < 200 | jauktas | smilts, dūņas un grants |
| R-E4 | Līdzenumi: vidēji lielas upes vidējā augstumā | 11. un 12. | 100–1 000 | 200–500 | jauktas | smilts un grants |
| R-EX4 | Lielas upes vidējā augstumā | 10., 11. un 12. | > 1 000 | 200–500 | jauktas | grants un laukakmeņi |
| R-EX5 | Līdzenumi: mazas zemieņu upes | 11. un 12. | 10–100 | < 200 | jauktas | smilts un dūņas |
| R-EX6 | Līdzenumi: mazas upes vidējā augstumā | 11. un 12. | 10–100 | 200–500 | jauktas | grants |
| R-EX7 | Balkāni: mazas, kaļķainas upes vidējā augstumā | 5. | 10–100 | 200–500 | kaļķainas | grants |
| R-EX8 | Balkāni: mazas un vidēji lielas, kaļķaini karsta avoti | 5. | 10–1 000 | | kaļķainas | grants, smilts un dūņas |

Tips

Upju raksturojums

Ekoreģions

Sateces baseins (km2)

Augstums (m)

Ģeoloģija

Substrāts

R-E1a

Karpati: mazas un vidēji lielas upes vidējā augstumā

10.

10–1 000

500–800

jauktas

R-E1b

Karpati: mazas un vidēji lielas upes vidējā augstumā

10.

10–1 000

200–500

jauktas

R-E2

Līdzenumi: vidēji lielas zemieņu upes

11. un 12.

100–1 000

< 200

jauktas

smilts un dūņas

R-E3

Līdzenumi: lielas zemieņu upes

11. un 12.

> 1 000

< 200

jauktas

smilts, dūņas un grants

R-E4

Līdzenumi: vidēji lielas upes vidējā augstumā

11. un 12.

100–1 000

200–500

jauktas

smilts un grants

R-EX4

Lielas upes vidējā augstumā

10., 11. un 12.

> 1 000

200–500

jauktas

grants un laukakmeņi

R-EX5

Līdzenumi: mazas zemieņu upes

11. un 12.

10–100

< 200

jauktas

smilts un dūņas

R-EX6

Līdzenumi: mazas upes vidējā augstumā

11. un 12.

10–100

200–500

jauktas

grants

R-EX7

Balkāni: mazas, kaļķainas upes vidējā augstumā

5.

10–100

200–500

kaļķainas

grants

R-EX8

Balkāni: mazas un vidēji lielas, kaļķaini karsta avoti

5.

10–1 000

kaļķainas

grants, smilts un dūņas

Valstis, kam ir kopīgi interkalibrētie tipi:

| Tips R-E1a | : | Bulgārija, Čehija, Rumānija, Slovākija |
| --- | --- | --- |
| Tips R-E1b | : | Bulgārija, Čehija, Ungārija, Rumānija, Slovākija |
| Tips R-E2 | : | Bulgārija, Čehija, Ungārija, Rumānija, Slovākija |
| Tips R-E3 | : | Bulgārija, Čehija, Ungārija, Rumānija, Slovākija |
| Tips R-E4 | : | Austrija, Bulgārija, Ungārija, Rumānija, Slovākija, Slovēnija |
| Tips R-EX4 | : | Čehija, Rumānija, Slovākija |
| Tips R-EX5 | : | Bulgārija, Ungārija, Rumānija, Slovēnija, Slovākija |
| Tips R-EX6 | : | Bulgārija, Ungārija, Rumānija, Slovēnija |
| Tips R-EX7 | : | Slovēnija |
| Tips R-EX8 | : | Bulgārija, Slovēnija |

Tips R-E1a

:

Bulgārija, Čehija, Rumānija, Slovākija

Tips R-E1b

:

Bulgārija, Čehija, Ungārija, Rumānija, Slovākija

Tips R-E2

:

Bulgārija, Čehija, Ungārija, Rumānija, Slovākija

Tips R-E3

:

Bulgārija, Čehija, Ungārija, Rumānija, Slovākija

Tips R-E4

:

Austrija, Bulgārija, Ungārija, Rumānija, Slovākija, Slovēnija

Tips R-EX4

:

Čehija, Rumānija, Slovākija

Tips R-EX5

:

Bulgārija, Ungārija, Rumānija, Slovēnija, Slovākija

Tips R-EX6

:

Bulgārija, Ungārija, Rumānija, Slovēnija

Tips R-EX7

:

Slovēnija

Tips R-EX8

:

Bulgārija, Slovēnija

AUSTRUMU/KONTINENTĀLĀ REĢIONA UPJU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Bentiskie bezmugurkaulnieki

Interkalibrēto valsts klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

| Valsts | Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas | Tips | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Austrija | Bioloģiskās kvalitātes faktoru novērtējums — daļa, kas attiecas uz bentiskajiem bezmugurkaulniekiem | R-E4 | 0,80 | 0,60 |
| Bulgārija | Īrijas biotiskais indekss | R-E1a, R-E1b | 0,86 | 0,67 |
| Čehija | Čehijas sistēma upju ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanai pēc makroskopisko bentisko bezmugurkaulnieku rādītājiem | R-E1a, R-E1b, R-E2, R-E3 | 0,80 | 0,60 |
| Ungārija | Ungārijas makroskopisko bezmugurkaulnieku standartizēto rādītāju indekss | R-E1b, R-E3, R-E4, R-EX5, R-EX6 | 0,80 | 0,60 |
| Rumānija | Ūdensobjektu ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanas metode, kuras pamatā ir makroskopisko bezmugurkaulnieku rādītāji | R-E1a, R-E1b, R-E3, R-EX4 | 0,74 | 0,58 |
| Slovēnija | Metodologija vrednotenja ekološkega stanja rek z bentoškimi nevretenčarji v Sloveniji | R-E4, R-EX5, R-EX6 | 0,80 | 0,60 |
| Slovākija | Slovākijas metode bentisko bezmugurkaulnieku novērtēšanai upēs | R-E1a, R-E1b, R-E2, R-E3, R-E4, R-EX4 | 0,80 | 0,60 |

Valsts

Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas

Tips

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Austrija

Bioloģiskās kvalitātes faktoru novērtējums — daļa, kas attiecas uz bentiskajiem bezmugurkaulniekiem

R-E4

0,80

0,60

Bulgārija

Īrijas biotiskais indekss

R-E1a, R-E1b

0,86

0,67

Čehija

Čehijas sistēma upju ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanai pēc makroskopisko bentisko bezmugurkaulnieku rādītājiem

R-E1a, R-E1b, R-E2, R-E3

0,80

0,60

Ungārija

Ungārijas makroskopisko bezmugurkaulnieku standartizēto rādītāju indekss

R-E1b, R-E3, R-E4, R-EX5, R-EX6

0,80

0,60

Rumānija

Ūdensobjektu ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanas metode, kuras pamatā ir makroskopisko bezmugurkaulnieku rādītāji

R-E1a, R-E1b, R-E3, R-EX4

0,74

0,58

Slovēnija

Metodologija vrednotenja ekološkega stanja rek z bentoškimi nevretenčarji v Sloveniji

R-E4, R-EX5, R-EX6

0,80

0,60

Slovākija

Slovākijas metode bentisko bezmugurkaulnieku novērtēšanai upēs

R-E1a, R-E1b, R-E2, R-E3, R-E4, R-EX4

0,80

0,60

AUSTRUMU/KONTINENTĀLĀ REĢIONA UPJU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Makrofīti un fitobentoss

Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors: Makrofīti

Interkalibrēto valsts klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

| Valsts | Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas | Tips | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Austrija | AIM upju novērtēšanai (Austrijas makrofītu indekss upju novērtēšanai) | R-E4 | 0,875 | 0,625 |
| Bulgārija | References indekss | R-E2, R-E3 | 0,570 | 0,370 |
| Bulgārija | References indekss | R-E4 | 0,510 | 0,270 |
| Ungārija | References indekss | R-E2, R-E3 | 0,700 | 0,370 |
| Slovēnija | Upju makrofītu indekss | R-E2, R-E3, R-E4 | 0,800 | 0,600 |
| Slovākija | Makrofītu indekss upju bioloģiskās kvalitātes noteikšanai | R-E2, R-E3, R-E4 | 0,800 | 0,600 |

Valsts

Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas

Tips

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Austrija

AIM upju novērtēšanai (Austrijas makrofītu indekss upju novērtēšanai)

R-E4

0,875

0,625

Bulgārija

References indekss

R-E2, R-E3

0,570

0,370

Bulgārija

References indekss

R-E4

0,510

0,270

Ungārija

References indekss

R-E2, R-E3

0,700

0,370

Slovēnija

Upju makrofītu indekss

R-E2, R-E3, R-E4

0,800

0,600

Slovākija

Makrofītu indekss upju bioloģiskās kvalitātes noteikšanai

R-E2, R-E3, R-E4

0,800

0,600

AUSTRUMU/KONTINENTĀLĀ REĢIONA UPJU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Makrofīti un fitobentoss

Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors: Fitobentoss

Interkalibrēto valsts klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

| Valsts | Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas | Tips | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Austrija | Bioloģiskās kvalitātes faktoru novērtējums — daļa, kas attiecas uz fitobentosu | R-E4 | 0,70 | 0,42 |
| Bulgārija | Bulgārijas upju ekoloģiskā stāvokļa novērtējums, pamatojoties uz IPS kramaļģu indeksu | R-E1a, R-E1b, R-E3 | 0,87 (valsts tips R2, R4)
  0,85 (valsts tips R7, R8) | 0,66 (valsts tips R2, R4)
  0,64 (valsts tips R7, R8) |
| Čehija | Sistēma upju novērtēšanai pēc fitobentosa rādītājiem | R-E1a, R-E1b, R-E2, R-E3, R-EX4 | 0,80 | 0,60 |
| Ungārija | Upju ekoloģiskā stāvokļa novērtējums pēc kramaļģu rādītājiem | R-E2, R-E3, R-EX5 | 0,80 | 0,60 |
| Slovēnija | Metodologija vrednotenja ekološkega stanja rek s fitobentosom in makrofiti v Sloveniji; fitobentos (Sistēma upju ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanai pēc fitobentosa un makrofītu rādītājiem Slovēnijā; fitobentoss) | R-E4, R-EX5, R-EX6, R-EX7, R-EX8 | 0,80 | 0,60 |
| Slovākija | Sistēma upju ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanai pēc fitobentosa rādītājiem | R-E1a, R-E1b, R-E2, R-E3, R-E4, R-EX4 | 0,90 | 0,70 |

Valsts

Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas

Tips

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Austrija

Bioloģiskās kvalitātes faktoru novērtējums — daļa, kas attiecas uz fitobentosu

R-E4

0,70

0,42

Bulgārija

Bulgārijas upju ekoloģiskā stāvokļa novērtējums, pamatojoties uz IPS kramaļģu indeksu

R-E1a, R-E1b, R-E3

0,87 (valsts tips R2, R4)

0,85 (valsts tips R7, R8)

0,66 (valsts tips R2, R4)

0,64 (valsts tips R7, R8)

Čehija

Sistēma upju novērtēšanai pēc fitobentosa rādītājiem

R-E1a, R-E1b, R-E2, R-E3, R-EX4

0,80

0,60

Ungārija

Upju ekoloģiskā stāvokļa novērtējums pēc kramaļģu rādītājiem

R-E2, R-E3, R-EX5

0,80

0,60

Slovēnija

Metodologija vrednotenja ekološkega stanja rek s fitobentosom in makrofiti v Sloveniji; fitobentos (Sistēma upju ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanai pēc fitobentosa un makrofītu rādītājiem Slovēnijā; fitobentoss)

R-E4, R-EX5, R-EX6, R-EX7, R-EX8

0,80

0,60

Slovākija

Sistēma upju ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanai pēc fitobentosa rādītājiem

R-E1a, R-E1b, R-E2, R-E3, R-E4, R-EX4

0,90

0,70

ŪDEŅU KATEGORIJA: Upes

INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀ GRUPA: Vidusjūras reģiona

Kopēju interkalibrācijas tipu apraksts

| Tips | Upju raksturojums | Sateces baseins (km2) | Ģeoloģija | Tecējuma režīms |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| R-M1 | Mazas Vidusjūras reģiona ūdensteces | < 100 | Dažādi (izņemot silicītu) | Izteikti sezonāls |
| R-M2 | Vidēji lielas Vidusjūras reģiona ūdensteces | 100–1 000 | Dažādi (izņemot silicītu) | Izteikti sezonāls |
| R-M4 | Vidusjūras reģiona kalnu ūdensteces | | Nesilicītu | Izteikti sezonāls |
| R-M5 | Īslaicīgas ūdensteces | | | Īslaicīgs |

Tips

Upju raksturojums

Sateces baseins (km2)

Ģeoloģija

Tecējuma režīms

R-M1

Mazas Vidusjūras reģiona ūdensteces

< 100

Dažādi (izņemot silicītu)

Izteikti sezonāls

R-M2

Vidēji lielas Vidusjūras reģiona ūdensteces

100–1 000

Dažādi (izņemot silicītu)

Izteikti sezonāls

R-M4

Vidusjūras reģiona kalnu ūdensteces

Nesilicītu

Izteikti sezonāls

R-M5

Īslaicīgas ūdensteces

Īslaicīgs

Valstis, kam ir kopīgi interkalibrētie tipi:

| Tips R-M1 | : | Francija, Grieķija, Itālija, Portugāle, Slovēnija, Spānija |
| --- | --- | --- |
| Tips R-M2 | : | Francija, Grieķija, Itālija, Portugāle, Slovēnija, Spānija |
| Tips R-M4 | : | Kipra, Francija, Grieķija, Itālija, Spānija |
| Tips R-M5 | : | Kipra, Itālija, Portugāle, Slovēnija, Spānija |

Tips R-M1

:

Francija, Grieķija, Itālija, Portugāle, Slovēnija, Spānija

Tips R-M2

:

Francija, Grieķija, Itālija, Portugāle, Slovēnija, Spānija

Tips R-M4

:

Kipra, Francija, Grieķija, Itālija, Spānija

Tips R-M5

:

Kipra, Itālija, Portugāle, Slovēnija, Spānija

VIDUSJŪRAS REĢIONA UPJU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Bentiskie bezmugurkaulnieki

Rezultāti: interkalibrēto valsts klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

| Tips un valsts | Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| R-M1 |
| Francija | Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). AFNOR NF-T-90-350 and arrêté ministériel du 25 janvier 2010 modifié relatif aux méthodes et critères d’évaluation de l’état écologique {...} des eaux de surface | 0,940 | 0,700 |
| Itālija | MacrOper (kura pamatā ir STAR interkalibrācijas standartizēto rādītāju indekss ICMi) | 0,970 | 0,720 |
| Portugāle | Metode upju bioloģiskās kvalitātes novērtēšanai pēc bentisko bezmugurkaulnieku rādītājiem (IPtIN, IPtIS) | 0,870 (1. tips)
  0,850 (3. tips) | 0,678 (1. tips)
  0,686 (3. tips) |
| Slovēnija | Metodologija vrednotenja ekološkega stanja rek z bentoškimi nevretenčarji v Sloveniji (Sistēma upju ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanai pēc bentisko bezmugurkaulnieku rādītājiem Slovēnijā) | 0,800 | 0,600 |
| Spānija | Pireneju pussalas bioloģiskā stāvokļa monitoringa darba grupa (IBMWP) | 0,845 | 0,698 |
| Spānija | Pireneju pussalas Vidusjūras reģiona vairākrādītāju indekss, kurā izmanto kvantitatīvos datus (IMMi-T) | 0,811 | 0,707 |
| R-M2 |
| Francija | Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). AFNOR NF-T-90-350 and arrêté ministériel du 25 janvier 2010 modifié relatif aux méthodes et critères d’évaluation de l’état écologique {...} des eaux de surface | 0,940 | 0,700 |
| Itālija | MacrOper (kura pamatā ir STAR interkalibrācijas standartizēto rādītāju indekss ICMi) | 0,940 | 0,700 |
| Portugāle | Metode upju bioloģiskās kvalitātes novērtēšanai pēc bentisko bezmugurkaulnieku rādītājiem (IPtIN, IPtIS) | 0,830 (2. tips)
  0,880 (4. tips) | 0,693 (2. tips)
  0,676 (4. tips) |
| Slovēnija | Metodologija vrednotenja ekološkega stanja rek z bentoškimi nevretenčarji v Sloveniji (Sistēma upju ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanai pēc bentisko bezmugurkaulnieku rādītājiem Slovēnijā) | 0,800 | 0,600 |
| Spānija | Pireneju pussalas bioloģiskā stāvokļa monitoringa darba grupa (IBMWP) | 0,845 | 0,698 |
| Spānija | Pireneju pussalas Vidusjūras reģiona vairākrādītāju indekss, kurā izmanto kvantitatīvos datus (IMMi-T) | 0,811 | 0,707 |
| R-M4 |
| Kipra | STAR interkalibrācijas standartizēto rādītāju indekss (STAR_ICMi) | 0,972 | 0,729 |
| Francija | Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). AFNOR NF-T-90-350 and arrêté ministériel du 25 janvier 2010 modifié relatif aux méthodes et critères d’évaluation de l’état écologique {...} des eaux de surface | 0,940 | 0,700 |
| Itālija | MacrOper (kura pamatā ir STAR interkalibrācijas standartizēto rādītāju indekss ICMi) | 0,940 | 0,700 |
| Spānija | Pireneju pussalas bioloģiskā stāvokļa monitoringa darba grupa (IBMWP) | 0,840 | 0,700 |
| Spānija | Pireneju pussalas Vidusjūras reģiona vairākrādītāju indekss, kurā izmanto kvantitatīvos datus (IMMi-T) | 0,850 | 0,694 |
| R-M5 |
| Kipra | STAR interkalibrācijas standartizēto rādītāju indekss (STAR_ICMi) | 0,982 | 0,737 |
| Itālija | MacrOper (kura pamatā ir STAR interkalibrācijas standartizēto rādītāju indekss ICMi) | 0,970 | 0,730 |
| Portugāle | Metode upju bioloģiskās kvalitātes novērtēšanai pēc bentisko bezmugurkaulnieku rādītājiem (IPtIN, IPtIS) | 0,973 (5. tips)
  0,961 (6. tips) | 0,705 (5. tips)
  0,708 (6. tips) |
| Slovēnija | Metodologija vrednotenja ekološkega stanja rek z bentoškimi nevretenčarji v Sloveniji (Sistēma upju ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanai pēc bentisko bezmugurkaulnieku rādītājiem Slovēnijā) | 0,800 | 0,600 |
| Spānija | Pireneju pussalas bioloģiskā stāvokļa monitoringa darba grupa (IBMWP) | 0,830 | 0,630 |
| Spānija | Pireneju pussalas Vidusjūras reģiona vairākrādītāju indekss, kurā izmanto kvantitatīvos datus (IMMi-T) | 0,830 | 0,620 |

Tips un valsts

Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

R-M1

Francija

Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). AFNOR NF-T-90-350 and arrêté ministériel du 25 janvier 2010 modifié relatif aux méthodes et critères d’évaluation de l’état écologique {...} des eaux de surface

0,940

0,700

Itālija

MacrOper (kura pamatā ir STAR interkalibrācijas standartizēto rādītāju indekss ICMi)

0,970

0,720

Portugāle

Metode upju bioloģiskās kvalitātes novērtēšanai pēc bentisko bezmugurkaulnieku rādītājiem (IPtIN, IPtIS)

0,870 (1. tips)

0,850 (3. tips)

0,678 (1. tips)

0,686 (3. tips)

Slovēnija

Metodologija vrednotenja ekološkega stanja rek z bentoškimi nevretenčarji v Sloveniji (Sistēma upju ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanai pēc bentisko bezmugurkaulnieku rādītājiem Slovēnijā)

0,800

0,600

Spānija

Pireneju pussalas bioloģiskā stāvokļa monitoringa darba grupa (IBMWP)

0,845

0,698

Spānija

Pireneju pussalas Vidusjūras reģiona vairākrādītāju indekss, kurā izmanto kvantitatīvos datus (IMMi-T)

0,811

0,707

R-M2

Francija

Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). AFNOR NF-T-90-350 and arrêté ministériel du 25 janvier 2010 modifié relatif aux méthodes et critères d’évaluation de l’état écologique {...} des eaux de surface

0,940

0,700

Itālija

MacrOper (kura pamatā ir STAR interkalibrācijas standartizēto rādītāju indekss ICMi)

0,940

0,700

Portugāle

Metode upju bioloģiskās kvalitātes novērtēšanai pēc bentisko bezmugurkaulnieku rādītājiem (IPtIN, IPtIS)

0,830 (2. tips)

0,880 (4. tips)

0,693 (2. tips)

0,676 (4. tips)

Slovēnija

Metodologija vrednotenja ekološkega stanja rek z bentoškimi nevretenčarji v Sloveniji (Sistēma upju ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanai pēc bentisko bezmugurkaulnieku rādītājiem Slovēnijā)

0,800

0,600

Spānija

Pireneju pussalas bioloģiskā stāvokļa monitoringa darba grupa (IBMWP)

0,845

0,698

Spānija

Pireneju pussalas Vidusjūras reģiona vairākrādītāju indekss, kurā izmanto kvantitatīvos datus (IMMi-T)

0,811

0,707

R-M4

Kipra

STAR interkalibrācijas standartizēto rādītāju indekss (STAR_ICMi)

0,972

0,729

Francija

Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). AFNOR NF-T-90-350 and arrêté ministériel du 25 janvier 2010 modifié relatif aux méthodes et critères d’évaluation de l’état écologique {...} des eaux de surface

0,940

0,700

Itālija

MacrOper (kura pamatā ir STAR interkalibrācijas standartizēto rādītāju indekss ICMi)

0,940

0,700

Spānija

Pireneju pussalas bioloģiskā stāvokļa monitoringa darba grupa (IBMWP)

0,840

0,700

Spānija

Pireneju pussalas Vidusjūras reģiona vairākrādītāju indekss, kurā izmanto kvantitatīvos datus (IMMi-T)

0,850

0,694

R-M5

Kipra

STAR interkalibrācijas standartizēto rādītāju indekss (STAR_ICMi)

0,982

0,737

Itālija

MacrOper (kura pamatā ir STAR interkalibrācijas standartizēto rādītāju indekss ICMi)

0,970

0,730

Portugāle

Metode upju bioloģiskās kvalitātes novērtēšanai pēc bentisko bezmugurkaulnieku rādītājiem (IPtIN, IPtIS)

0,973 (5. tips)

0,961 (6. tips)

0,705 (5. tips)

0,708 (6. tips)

Slovēnija

Metodologija vrednotenja ekološkega stanja rek z bentoškimi nevretenčarji v Sloveniji (Sistēma upju ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanai pēc bentisko bezmugurkaulnieku rādītājiem Slovēnijā)

0,800

0,600

Spānija

Pireneju pussalas bioloģiskā stāvokļa monitoringa darba grupa (IBMWP)

0,830

0,630

Spānija

Pireneju pussalas Vidusjūras reģiona vairākrādītāju indekss, kurā izmanto kvantitatīvos datus (IMMi-T)

0,830

0,620

VIDUSJŪRAS REĢIONA UPJU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Makrofīti un fitobentoss

Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors: Makrofīti

Rezultāti: interkalibrēto valsts klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

| Tips un valsts | Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| R-M1, 2, 4 |
| Kipra | IBMR — makrofītu indekss upju bioloģiskās kvalitātes noteikšanai | 0,795 | 0,596 |
| Francija | Francijas standarts NF T90-395 (2003-10-01) Qualité de l'eau - Détermination de l'indice biologique macrophytique en rivière (IBMR) | 0,930 | 0,745 |
| Grieķija | IBMR — makrofītu indekss upju bioloģiskās kvalitātes noteikšanai | 0,750 | 0,560 |
| Itālija | IBMR — makrofītu indekss upju bioloģiskās kvalitātes noteikšanai | 0,900 | 0,800 |
| Portugāle | IBMR — makrofītu indekss upju bioloģiskās kvalitātes noteikšanai | 0,920 | 0,690 |
| Slovēnija | RMI — upju makrofītu indekss | 0,800 | 0,600 |
| Spānija | IBMR — makrofītu indekss upju bioloģiskās kvalitātes noteikšanai | 0,950 | 0,740 |

Tips un valsts

Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

R-M1, 2, 4

Kipra

IBMR — makrofītu indekss upju bioloģiskās kvalitātes noteikšanai

0,795

0,596

Francija

Francijas standarts NF T90-395 (2003-10-01) Qualité de l'eau - Détermination de l'indice biologique macrophytique en rivière (IBMR)

0,930

0,745

Grieķija

IBMR — makrofītu indekss upju bioloģiskās kvalitātes noteikšanai

0,750

0,560

Itālija

IBMR — makrofītu indekss upju bioloģiskās kvalitātes noteikšanai

0,900

0,800

Portugāle

IBMR — makrofītu indekss upju bioloģiskās kvalitātes noteikšanai

0,920

0,690

Slovēnija

RMI — upju makrofītu indekss

0,800

0,600

Spānija

IBMR — makrofītu indekss upju bioloģiskās kvalitātes noteikšanai

0,950

0,740

VIDUSJŪRAS REĢIONA UPJU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Makrofīti un fitobentoss

Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors: Fitobentoss

Rezultāti: interkalibrēto valsts klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

| Tips un valsts | Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| R-M1 |
| Francija | IBD 2007 (Coste et al., Ecol. Ind. 2009). AFNOR NF-T-90-354, December 2007. Arrêté ministériel du 25 janvier 2010 modifié relatif aux méthodes et critères d’évaluation de l’état écologique {...} des eaux de surface | 0,940 | 0,780 |
| Itālija | ICMi (interkalibrācijas standartizēto rādītāju) indekss (Mancini un Sollazzo, 2009) | 0,800 | 0,610 |
| Portugāle | IPS (Coste in Cemagref, 1982) | 0,970 (1. tips)
  0,910 (3. tips) | 0,730 (1. tips)
  0,680 (3. tips) |
| Slovēnija | Metodologija vrednotenja ekološkega stanja rek s fitobentosom in makrofiti v Sloveniji; fitobentos (Sistēma upju ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanai pēc fitobentosa un makrofītu rādītājiem Slovēnijā; fitobentoss) | 0,800 | 0,600 |
| Spānija | IPS (Coste in Cemagref, 1982) | 0,937 | 0,727 |
| R-M2 |
| Francija | IBD 2007 (Coste et al, Ecol. Ind. 2009). AFNOR NF-T-90-354, December 2007. Arrêté ministériel du 25 janvier 2010 modifié relatif aux méthodes et critères d’évaluation de l’état écologique {...} des eaux de surface | 0,940 | 0,780 |
| Itālija | ICMi (interkalibrācijas standartizēto rādītāju) indekss (Mancini un Sollazzo, 2009) | 0,800 | 0,610 |
| Portugāle | IPS (Coste in Cemagref, 1982) | 0,910 (2. tips)
  0,970 (4. tips) | 0,680 (2. tips)
  0,730 (4. tips) |
| Slovēnija | Metodologija vrednotenja ekološkega stanja rek s fitobentosom in makrofiti v Sloveniji; fitobentos (Sistēma upju ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanai pēc fitobentosa un makrofītu rādītājiem Slovēnijā; fitobentoss) | 0,800 | 0,600 |
| Spānija | IPS (Coste in Cemagref, 1982) | 0,938 | 0,727 |
| R-M4 |
| Kipra | IPS (Coste in Cemagref, 1982) | 0,910 | 0,683 |
| Francija | IBD 2007 (Coste et al., Ecol. Ind. 2009)


  AFNOR NF-T-90-354, December 2007.


  Arrêté ministériel du 25 janvier 2010 modifié relatif aux méthodes et critères d’évaluation de l’état écologique {...} des eaux de surface | 0,940 | 0,780 |
| Itālija | ICMi (interkalibrācijas standartizēto rādītāju) indekss (Mancini un Sollazzo, 2009) | 0,800 | 0,610 |
| Spānija | IPS (Coste in Cemagref, 1982) | 0,935 | 0,727 |
| R-M5 |
| Kipra | IPS (Coste in Cemagref, 1982) | 0,958 | 0,718 |
| Itālija | ICMi (interkalibrācijas standartizēto rādītāju) indekss (Mancini un Sollazzo, 2009) | 0,880 | 0,650 |
| Portugāle | IPS (Coste in Cemagref, 1982) | 0,940 | 0,700 |
| Slovēnija | Metodologija vrednotenja ekološkega stanja rek s fitobentosom in makrofiti v Sloveniji; fitobentos (Sistēma upju ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanai pēc fitobentosa un makrofītu rādītājiem Slovēnijā; fitobentoss) | 0,800 | 0,600 |
| Spānija | IPS (Coste in Cemagref, 1982) | 0,935 | 0,700 |

Tips un valsts

Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

R-M1

Francija

IBD 2007 (Coste et al., Ecol. Ind. 2009). AFNOR NF-T-90-354, December 2007. Arrêté ministériel du 25 janvier 2010 modifié relatif aux méthodes et critères d’évaluation de l’état écologique {...} des eaux de surface

0,940

0,780

Itālija

ICMi (interkalibrācijas standartizēto rādītāju) indekss (Mancini un Sollazzo, 2009)

0,800

0,610

Portugāle

IPS (Coste in Cemagref, 1982)

0,970 (1. tips)

0,910 (3. tips)

0,730 (1. tips)

0,680 (3. tips)

Slovēnija

Metodologija vrednotenja ekološkega stanja rek s fitobentosom in makrofiti v Sloveniji; fitobentos (Sistēma upju ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanai pēc fitobentosa un makrofītu rādītājiem Slovēnijā; fitobentoss)

0,800

0,600

Spānija

IPS (Coste in Cemagref, 1982)

0,937

0,727

R-M2

Francija

IBD 2007 (Coste et al, Ecol. Ind. 2009). AFNOR NF-T-90-354, December 2007. Arrêté ministériel du 25 janvier 2010 modifié relatif aux méthodes et critères d’évaluation de l’état écologique {...} des eaux de surface

0,940

0,780

Itālija

ICMi (interkalibrācijas standartizēto rādītāju) indekss (Mancini un Sollazzo, 2009)

0,800

0,610

Portugāle

IPS (Coste in Cemagref, 1982)

0,910 (2. tips)

0,970 (4. tips)

0,680 (2. tips)

0,730 (4. tips)

Slovēnija

Metodologija vrednotenja ekološkega stanja rek s fitobentosom in makrofiti v Sloveniji; fitobentos (Sistēma upju ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanai pēc fitobentosa un makrofītu rādītājiem Slovēnijā; fitobentoss)

0,800

0,600

Spānija

IPS (Coste in Cemagref, 1982)

0,938

0,727

R-M4

Kipra

IPS (Coste in Cemagref, 1982)

0,910

0,683

Francija

IBD 2007 (Coste et al., Ecol. Ind. 2009)

AFNOR NF-T-90-354, December 2007.

Arrêté ministériel du 25 janvier 2010 modifié relatif aux méthodes et critères d’évaluation de l’état écologique {...} des eaux de surface

0,940

0,780

Itālija

ICMi (interkalibrācijas standartizēto rādītāju) indekss (Mancini un Sollazzo, 2009)

0,800

0,610

Spānija

IPS (Coste in Cemagref, 1982)

0,935

0,727

R-M5

Kipra

IPS (Coste in Cemagref, 1982)

0,958

0,718

Itālija

ICMi (interkalibrācijas standartizēto rādītāju) indekss (Mancini un Sollazzo, 2009)

0,880

0,650

Portugāle

IPS (Coste in Cemagref, 1982)

0,940

0,700

Slovēnija

Metodologija vrednotenja ekološkega stanja rek s fitobentosom in makrofiti v Sloveniji; fitobentos (Sistēma upju ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanai pēc fitobentosa un makrofītu rādītājiem Slovēnijā; fitobentoss)

0,800

0,600

Spānija

IPS (Coste in Cemagref, 1982)

0,935

0,700

ŪDEŅU KATEGORIJA: Upes

INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀ GRUPA: Ziemeļu reģiona

Kopēju interkalibrācijas tipu apraksts

| Tips | Upju raksturojums | Sateces baseins (attiecīgās daļas) | Augstums un ģeomorfoloģija | Sārmainība (mekv./l) | Organiskās vielas (mg Pt/l) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| R-N1 | Mazas zemieņu upes, silicītu gultne, vidēja sārmainība | 10–100 km2 | < 200 m vai zem augstākās piekrastes līnijas | 0,2–1 | < 30
  (< 150 Īrijā) |
| R-N3 | Mazas/vidēji lielas zemieņu upes, augsts organisko vielu saturs, zema sārmainība | 10–1 000 km2 | < 0,2 | > 30 |
| R-N4 | Vidēji lielas zemieņu upes, silicītu gultne, vidēja sārmainība | 100–1 000 km2 | 0,2–1 | < 30 |
| R-N5 | Mazas upes vidējā augstumā, silicītu gultne, zema sārmainība | 10–100 km2 | Starp zemienēm un augstienēm | < 0,2 | < 30 |

Tips

Upju raksturojums

Sateces baseins (attiecīgās daļas)

Augstums un ģeomorfoloģija

Sārmainība (mekv./l)

Organiskās vielas (mg Pt/l)

R-N1

Mazas zemieņu upes, silicītu gultne, vidēja sārmainība

10–100 km2

< 200 m vai zem augstākās piekrastes līnijas

0,2–1

< 30

(< 150 Īrijā)

R-N3

Mazas/vidēji lielas zemieņu upes, augsts organisko vielu saturs, zema sārmainība

10–1 000 km2

< 0,2

> 30

R-N4

Vidēji lielas zemieņu upes, silicītu gultne, vidēja sārmainība

100–1 000 km2

0,2–1

< 30

R-N5

Mazas upes vidējā augstumā, silicītu gultne, zema sārmainība

10–100 km2

Starp zemienēm un augstienēm

< 0,2

< 30

Valstis, kam ir kopīgi interkalibrētie tipi:

| Tips R-N1 | : | Somija, Īrija, Norvēģija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste |
| --- | --- | --- |
| Tips R-N3 | : | Somija, Īrija, Norvēģija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste |
| Tips R-N4 | : | Somija, Norvēģija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste |
| Tips R-N5 | : | Somija, Norvēģija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste |

Tips R-N1

:

Somija, Īrija, Norvēģija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste

Tips R-N3

:

Somija, Īrija, Norvēģija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste

Tips R-N4

:

Somija, Norvēģija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste

Tips R-N5

:

Somija, Norvēģija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste

ZIEMEĻU REĢIONA UPJU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Bentiskie bezmugurkaulnieki (metodes, kas atspoguļo bagātināšanos ar organiskām vielām un vispārējo degradāciju

Rezultāti: interkalibrēto valsts klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Šie rezultāti attiecas uz visiem iepriekš raksturotajiem tipiem

| Valsts | Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Somija | Vairākrādītāju sistēma, pirmais ieviestais variants | 0,80 | 0,60 |
| Īrija | Kvalitātes novērtēšanas sistēma (Q-value) | 0,85 | 0,75 |
| Norvēģija | ASPT | 0,99 | 0,87 |
| Zviedrija | DJ indekss (Dahl un Johnson, 2004) | 0,80 | 0,60 |
| Apvienotā Karaliste | Upju bezmugurkaulnieku klasifikācijas rīks (RICT) – WHPT | 0,97 | 0,86 |

Valsts

Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Somija

Vairākrādītāju sistēma, pirmais ieviestais variants

0,80

0,60

Īrija

Kvalitātes novērtēšanas sistēma (Q-value)

0,85

0,75

Norvēģija

ASPT

0,99

0,87

Zviedrija

DJ indekss (Dahl un Johnson, 2004)

0,80

0,60

Apvienotā Karaliste

Upju bezmugurkaulnieku klasifikācijas rīks (RICT) – WHPT

0,97

0,86

ZIEMEĻU REĢIONA UPJU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Bentiskie bezmugurkaulnieki (metodes, kas atspoguļo acidifikāciju)

Rezultāti: interkalibrēto valsts klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Turpmāk sniegtie rezultāti attiecas uz dzidrūdens upēm ar zemu sārmainību.

| Valsts | Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Norvēģija | AcidIndex2 (modificēts Raddum index2) (upju acidifikācija) | 0,675 | 0,515 |
| Apvienotā Karaliste — Skotija | ŪPD-AWICsp: ŪPD ūdens acidifikācijas indikatorsugu sabiedrība | 0,910 | 0,830 |
| Apvienotā Karaliste — Anglija un Velsa | ŪPD-AWICsp: ŪPD ūdens acidifikācijas indikatorsugu sabiedrība | 0,980 | 0,890 |

Valsts

Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Norvēģija

AcidIndex2 (modificēts Raddum index2) (upju acidifikācija)

0,675

0,515

Apvienotā Karaliste — Skotija

ŪPD-AWICsp: ŪPD ūdens acidifikācijas indikatorsugu sabiedrība

0,910

0,830

Apvienotā Karaliste — Anglija un Velsa

ŪPD-AWICsp: ŪPD ūdens acidifikācijas indikatorsugu sabiedrība

0,980

0,890

Rezultāti: interkalibrēto valsts klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Turpmāk sniegtie rezultāti attiecas uz humozām upēm ar zemu sārmainību.

| Valsts | Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Zviedrija | MISA — ūdensteču acidifikācijas vairākrādītāju indekss pēc bezmugurkaulnieku rādītājiem | 0,550 | 0,400 |
| Apvienotā Karaliste | ŪPD-AWICsp: ŪPD ūdens acidifikācijas indikatorsugu sabiedrība | 0,930 | 0,830 |

Valsts

Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Zviedrija

MISA — ūdensteču acidifikācijas vairākrādītāju indekss pēc bezmugurkaulnieku rādītājiem

0,550

0,400

Apvienotā Karaliste

ŪPD-AWICsp: ŪPD ūdens acidifikācijas indikatorsugu sabiedrība

0,930

0,830

ZIEMEĻU REĢIONA UPJU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Makrofīti un fitobentoss

Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors: Fitobentoss

Rezultāti: interkalibrēto valsts klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Šie rezultāti attiecas uz visiem iepriekš raksturotajiem tipiem.

| Valsts | Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Somija | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,91 | 0,80 |
| Zviedrija | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,89 | 0,74 |
| Īrija | Trofiskā stāvokļa noteikšanas kramaļģu indeksa (TDI) pārskatītais modelis | 0,93 | 0,78 |
| Apvienotā Karaliste | DARLEQ 2 | 1,00 | 0,75 |
| Norvēģija | Trofiskā stāvokļa noteikšanas perifitona indekss (PIT) | 0,99 (Ca ≤ 1 mg/L)
  0,95 (Ca > 1 mg/L) | 0,83 |

Valsts

Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Somija

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,91

0,80

Zviedrija

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,89

0,74

Īrija

Trofiskā stāvokļa noteikšanas kramaļģu indeksa (TDI) pārskatītais modelis

0,93

0,78

Apvienotā Karaliste

DARLEQ 2

1,00

0,75

Norvēģija

Trofiskā stāvokļa noteikšanas perifitona indekss (PIT)

0,99 (Ca ≤ 1 mg/L)

0,95 (Ca > 1 mg/L)

0,83

ZIEMEĻU REĢIONA UPJU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀ GRUPA

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Makrofīti un fitobentoss

Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors: Makrofīti

INTERKALIBRĀCIJA NAV PABEIGTA

ŪDEŅU KATEGORIJA: Upes

INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS: Visas

BIOLOĢISKĀS KVALITĀTES FAKTORS: Zivis

Pārskats par reģionu grupām, kas izveidots upju zivju rādītāju interkalibrācijai:

Zemieņu un vidēja augstuma teritoriju grupa– Beļģija (Flandrija), Beļģija (Valonija), Francija, Vācija, Nīderlande, Lietuva, Luksemburga, APVIENOTĀ KARALISTE (Anglija un Velsa), Polija, Latvija, Igaunija, Dānija, Ungārija

Ziemeļu grupa– Somija, Īrija, Zviedrija, APVIENOTĀ KARALISTE (Skotija un Ziemeļīrija), Norvēģija

Alpīno kalnu grupa– Austrija, Francija, Vācija, Slovēnija

Vidusjūras un Atlantijas okeāna dienviddaļas grupa– Portugāle, Spānija, Itālija, Grieķija

Donavas grupa– Čehija, Rumānija, Slovākija, Bulgārija

Rezultāti: interkalibrēto valsts klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Zemieņu un vidēja augstuma teritoriju grupa

| Valsts | Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Beļģija (Flandrija) | Pretstraumes un zemieņu IBI | 0,850 | 0,650 |
| Beļģija (Valonija) | IBIP (Arrêté du Gouvernement wallon du 13 septembre 2012 relatif à l’identification, à la caractérisation et à la fixation des seuils d’état écologique applicables aux masses d’eau de surface et modifiant le Livre II du Code de l’Environnement, contenant le Code de l’Eau. Moniteur belge 12.10.2012) | 0,958 | 0,792 |
| Francija | Classification française DCE Indice Poissons Rivière (IPR). AFNOR NF-T-90-344. Arrêté du 25 janvier 2010 modifié relatif aux méthodes et critères d’évaluation de l’état écologique {...} des eaux de surface | 1,131 | 0,835 |
| Vācija | FIBS – fischbasiertes Bewertungssystem für Fließgewässer zur Umsetzung der EG-Wasserrahmenrichtlinie in Deutschland | 1,086 | 0,592 |
| Luksemburga | Classification française DCE Indice Poissons Rivière (IPR). AFNOR NF-T-90-344. Arrêté du 25 janvier 2010 modifié relatif aux méthodes et critères d’évaluation de l’état écologique {...} des eaux de surface | 1,131 | 0,835 |
| Nīderlande | NLFISR | 0,800 | 0,600 |
| Lietuva | LZI | 0,940 | 0,720 |

Valsts

Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Beļģija (Flandrija)

Pretstraumes un zemieņu IBI

0,850

0,650

Beļģija (Valonija)

IBIP (Arrêté du Gouvernement wallon du 13 septembre 2012 relatif à l’identification, à la caractérisation et à la fixation des seuils d’état écologique applicables aux masses d’eau de surface et modifiant le Livre II du Code de l’Environnement, contenant le Code de l’Eau. Moniteur belge 12.10.2012)

0,958

0,792

Francija

Classification française DCE Indice Poissons Rivière (IPR). AFNOR NF-T-90-344. Arrêté du 25 janvier 2010 modifié relatif aux méthodes et critères d’évaluation de l’état écologique {...} des eaux de surface

1,131

0,835

Vācija

FIBS – fischbasiertes Bewertungssystem für Fließgewässer zur Umsetzung der EG-Wasserrahmenrichtlinie in Deutschland

1,086

0,592

Luksemburga

Classification française DCE Indice Poissons Rivière (IPR). AFNOR NF-T-90-344. Arrêté du 25 janvier 2010 modifié relatif aux méthodes et critères d’évaluation de l’état écologique {...} des eaux de surface

1,131

0,835

Nīderlande

NLFISR

0,800

0,600

Lietuva

LZI

0,940

0,720

Ziemeļu grupa

| Valsts | Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Somija | Somijas zivju indekss (FiFi) — tips: L2 | 0,665 | 0,499 |
| Somija | Somijas zivju indekss (FiFi) — tips: L3 | 0,658 | 0,493 |
| Somija | Somijas zivju indekss (FiFi) — tips: M1 | 0,709 | 0,532 |
| Somija | Somijas zivju indekss (FiFi) — tips: M2 | 0,734 | 0,550 |
| Somija | Somijas zivju indekss (FiFi) — tips: M3 | 0,723 | 0,542 |
| Īrija | FCS2 IRELAND | 0,845 | 0,540 |
| Zviedrija | Zviedrijas metode VIX | 0,739 | 0,467 |
| Apvienotā Karaliste — Ziemeļīrija | IR_FCS2 | 0,845 | 0,540 |
| Apvienotā Karaliste — Skotija | FCS2 Scotland | 0,850 | 0,600 |

Valsts

Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Somija

Somijas zivju indekss (FiFi) — tips: L2

0,665

0,499

Somija

Somijas zivju indekss (FiFi) — tips: L3

0,658

0,493

Somija

Somijas zivju indekss (FiFi) — tips: M1

0,709

0,532

Somija

Somijas zivju indekss (FiFi) — tips: M2

0,734

0,550

Somija

Somijas zivju indekss (FiFi) — tips: M3

0,723

0,542

Īrija

FCS2 IRELAND

0,845

0,540

Zviedrija

Zviedrijas metode VIX

0,739

0,467

Apvienotā Karaliste — Ziemeļīrija

IR_FCS2

0,845

0,540

Apvienotā Karaliste — Skotija

FCS2 Scotland

0,850

0,600

Vidusjūras reģiona grupa

| Valsts | Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Portugāle | F_IBIP | 0,850 | 0,675 |
| Spānija | IBIMED — tips: T2 | 0,816 | 0,705 |
| Spānija | IBIMED — tips: T3 | 0,929 | 0,733 |
| Spānija | IBIMED — tips: T4 | 0,864 | 0,758 |
| Spānija | IBIMED — tips: T5 | 0,866 | 0,650 |
| Spānija | IBIMED — tips: T6 | 0,916 | 0,764 |

Valsts

Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Portugāle

F_IBIP

0,850

0,675

Spānija

IBIMED — tips: T2

0,816

0,705

Spānija

IBIMED — tips: T3

0,929

0,733

Spānija

IBIMED — tips: T4

0,864

0,758

Spānija

IBIMED — tips: T5

0,866

0,650

Spānija

IBIMED — tips: T6

0,916

0,764

Donavas grupa

| Valsts | Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Čehija | Čehijas vairākrādītāju metode CZI | 0,780 | 0,585 |
| Rumānija | EFI+ Eiropas zivju indekss (tips: karpu dzimta, atlase brienot) | 0,939 | 0,700 |
| Rumānija | EFI+ Eiropas zivju indekss (tips: lašu dzimta) | 0,911 | 0,755 |
| Slovākija | Slovākijas zivju indekss

  FIS | 0,710 | 0,570 |

Valsts

Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Čehija

Čehijas vairākrādītāju metode CZI

0,780

0,585

Rumānija

EFI+ Eiropas zivju indekss (tips: karpu dzimta, atlase brienot)

0,939

0,700

Rumānija

EFI+ Eiropas zivju indekss (tips: lašu dzimta)

0,911

0,755

Slovākija

Slovākijas zivju indekss

FIS

0,710

0,570

Alpīno kalnu grupa

| Valsts | Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem |
| Austrija | FIA | 0,875 | 0,625 |
| Francija | FBI | 1,131 | 0,876 |
| Vācija | FIBS – fischbasiertes Bewertungssystem für Fließgewässer zur Umsetzung der EG-Wasserrahmenrichtlinie in Deutschland | 1,086 | 0,592 |
| Slovēnija | SIFAIR | 0,800 | 0,600 |

Valsts

Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Austrija

FIA

0,875

0,625

Francija

FBI

1,131

0,876

Vācija

FIBS – fischbasiertes Bewertungssystem für Fließgewässer zur Umsetzung der EG-Wasserrahmenrichtlinie in Deutschland

1,086

0,592

Slovēnija

SIFAIR

0,800

0,600

ŪDEŅU KATEGORIJA: Upes

INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS: Visas — ļoti lielas upes

Kopēju interkalibrācijas tipu apraksts

| Tips | Upju raksturojums | Sateces baseins (attiecīgās daļas) | Sārmainība (mekv./l) |
| --- | --- | --- | --- |
| R-L1 | Ļoti lielas upes, zema sārmainība | > 10 000 km2 | < 0,5 |
| R-L2 | Ļoti lielas upes, vidēja un augsta sārmainība | > 10 000 km2 | > 0,5 |

Tips

Upju raksturojums

Sateces baseins (attiecīgās daļas)

Sārmainība (mekv./l)

R-L1

Ļoti lielas upes, zema sārmainība

> 10 000 km2

< 0,5

R-L2

Ļoti lielas upes, vidēja un augsta sārmainība

> 10 000 km2

> 0,5

Valstis, kam ir kopīgi interkalibrētie tipi:

| Tips R-L1 | : | Somija, Norvēģija, Zviedrija |
| --- | --- | --- |
| Tips R-L2 | : | Austrija, Beļģija (Flandrija), Bulgārija, Horvātija, Čehija, Igaunija, Francija, Vācija, Grieķija, Ungārija, Itālija, Latvija, Nīderlande, Norvēģija, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovākija, Slovēnija, Spānija, Zviedrija |

Tips R-L1

:

Somija, Norvēģija, Zviedrija

Tips R-L2

:

Austrija, Beļģija (Flandrija), Bulgārija, Horvātija, Čehija, Igaunija, Francija, Vācija, Grieķija, Ungārija, Itālija, Latvija, Nīderlande, Norvēģija, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovākija, Slovēnija, Spānija, Zviedrija

ĻOTI LIELU UPJU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀ GRUPA

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Makrofīti un fitobentoss

Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors: Fitobentoss

Rezultāti: interkalibrēto valsts klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Turpmāk sniegtie rezultāti attiecas uz ļoti lielām upēm ar zemu sārmainību (tips R-L1).

| Valsts | Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Somija | Indice de Polluosensibilité Spécifique (specifiskais piesārņojuma jutības indekss SPI) | 0,80 | 0,60 |
| Zviedrija | Bentiskās aļģes tekošā ūdenī — kramaļģu analīze | 0,89 | 0,74 |

Valsts

Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Somija

Indice de Polluosensibilité Spécifique (specifiskais piesārņojuma jutības indekss SPI)

0,80

0,60

Zviedrija

Bentiskās aļģes tekošā ūdenī — kramaļģu analīze

0,89

0,74

Turpmāk sniegtie rezultāti attiecas uz ļoti lielām upēm ar vidēju un augstu sārmainību (tips R-L2).

| Valsts | Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Austrija | Bioloģiskās kvalitātes faktoru novērtējums — daļa, kas attiecas uz fitobentosu | 0,85 | 0,57 |
| Čehija | Sistēma upju novērtēšanai pēc fitobentosa rādītājiem | 0,80 | 0,60 |
| Igaunija | Igaunijas virszemes ūdeņu ekoloģiskās kvalitātes novērtējums — upju fitobentoss | 0,83 | 0,64 |
| Vācija | Verfahrensanleitung für die ökologische Bewertung von Fließgewässern zur Umsetzung der EG-Wasserrahmenrichtlinie: Makrophyten und Phytobenthos (Phylib), Modul Diatomeen | 0,725 | 0,545 |
| Ungārija | Upju ekoloģiskā stāvokļa novērtējums pēc kramaļģu rādītājiem | 0,762 | 0,60 |
| Nīderlande | ŪPD dabisko ūdeņu tipu rādītāji | 0,80 | 0,60 |
| Slovākija | Sistēma upju ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanai pēc fitobentosa rādītājiem | 0,90 | 0,70 |
| Slovēnija | Metodologija vrednotenja ekološkega stanja rek s fitobentosom in makrofiti v Sloveniji; fitobentos (Sistēma upju ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanai pēc fitobentosa un makrofītu rādītājiem Slovēnijā; fitobentoss) | 0,80 | 0,60 |

Valsts

Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Austrija

Bioloģiskās kvalitātes faktoru novērtējums — daļa, kas attiecas uz fitobentosu

0,85

0,57

Čehija

Sistēma upju novērtēšanai pēc fitobentosa rādītājiem

0,80

0,60

Igaunija

Igaunijas virszemes ūdeņu ekoloģiskās kvalitātes novērtējums — upju fitobentoss

0,83

0,64

Vācija

Verfahrensanleitung für die ökologische Bewertung von Fließgewässern zur Umsetzung der EG-Wasserrahmenrichtlinie: Makrophyten und Phytobenthos (Phylib), Modul Diatomeen

0,725

0,545

Ungārija

Upju ekoloģiskā stāvokļa novērtējums pēc kramaļģu rādītājiem

0,762

0,60

Nīderlande

ŪPD dabisko ūdeņu tipu rādītāji

0,80

0,60

Slovākija

Sistēma upju ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanai pēc fitobentosa rādītājiem

0,90

0,70

Slovēnija

Metodologija vrednotenja ekološkega stanja rek s fitobentosom in makrofiti v Sloveniji; fitobentos (Sistēma upju ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanai pēc fitobentosa un makrofītu rādītājiem Slovēnijā; fitobentoss)

0,80

0,60

ŪDEŅU KATEGORIJA: Upes

INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀ GRUPA: Visas — ļoti lielas upes

BIOLOĢISKĀS KVALITĀTES FAKTORI: Makrofīti, fitoplanktons, zivis, bentiskie bezmugurkaulnieki

INTERKALIBRĀCIJA NAV PABEIGTA

ŪDEŅU KATEGORIJA: Ezeri

INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀ GRUPA: Alpīno ezeru

Kopēju interkalibrācijas tipu apraksts

| Tips | Ezeru raksturojums | Augstums (m virs jūras līmeņa) | Vidējais dziļums (m) | Sārmainība (mekv./l) | Ezera lielums (km2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| L-AL3 | Zemieņu ezeri vai ezeri vidējā augstumā, dziļi, vidēja un augsta sārmainība (kalnu ietekme), lieli | 50–800 | > 15 | > 1 | > 0,5 |
| L-AL4 | Ezeri vidējā augstumā, dziļi, vidēja un augsta sārmainība (kalnu ietekme), lieli | 200–800 | 3–15 | > 1 | > 0,5 |

Tips

Ezeru raksturojums

Augstums (m virs jūras līmeņa)

Vidējais dziļums (m)

Sārmainība (mekv./l)

Ezera lielums (km2)

L-AL3

Zemieņu ezeri vai ezeri vidējā augstumā, dziļi, vidēja un augsta sārmainība (kalnu ietekme), lieli

50–800

> 15

> 1

> 0,5

L-AL4

Ezeri vidējā augstumā, dziļi, vidēja un augsta sārmainība (kalnu ietekme), lieli

200–800

3–15

> 1

> 0,5

Valstis, kam ir kopīgi interkalibrētie tipi:

| Tips L-AL3 | : | Austrija, Francija, Vācija, Itālija un Slovēnija |
| --- | --- | --- |
| Tips L-AL4 | : | Austrija, Francija, Vācija, Itālija |

Tips L-AL3

:

Austrija, Francija, Vācija, Itālija un Slovēnija

Tips L-AL4

:

Austrija, Francija, Vācija, Itālija

ALPĪNO EZERU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Fitoplanktons

| Dalībvalsts | Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Austrija | Bioloģiskās kvalitātes faktoru novērtējums — daļa B2 "Fitoplanktons" | 0,80 | 0,60 |
| Vācija | PSI (Phyto-Seen-Index) - Bewertungsverfahren für Seen mittels Phytoplankton zur Umsetzung der EG-Wasserrahmenrichtlinie in Deutschland | 0,80 | 0,60 |
| Itālija | Itālijas fitoplanktona novērtēšanas metode (IPAM) | 0,80 | 0,60 |
| Slovēnija | Metodologija vrednotenja ekološkega stanja jezer s fitoplanktonom v Sloveniji (Sistēma ezeru ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanai pēc fitoplanktona rādītājiem Slovēnijā) | 0,80 | 0,60 |

Dalībvalsts

Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Austrija

Bioloģiskās kvalitātes faktoru novērtējums — daļa B2 "Fitoplanktons"

0,80

0,60

Vācija

PSI (Phyto-Seen-Index) - Bewertungsverfahren für Seen mittels Phytoplankton zur Umsetzung der EG-Wasserrahmenrichtlinie in Deutschland

0,80

0,60

Itālija

Itālijas fitoplanktona novērtēšanas metode (IPAM)

0,80

0,60

Slovēnija

Metodologija vrednotenja ekološkega stanja jezer s fitoplanktonom v Sloveniji (Sistēma ezeru ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanai pēc fitoplanktona rādītājiem Slovēnijā)

0,80

0,60

ALPĪNO EZERU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Makrofīti un fitobentoss

Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors: Makrofīti

| Dalībvalsts | Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas | | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Austrija | AIM ezeru novērtēšanai (Austrijas makrofītu indekss ezeru novērtēšanai) | L-AL3+L-AL4 | 0,80 | 0,60 |
| Francija | IBML (Francijas makrofītu indekss ezeru novērtēšanai) | L-AL3+L-AL4 | 0,92 | 0,72 |
| Vācija | PHYLIB ezeru novērtēšanai (Vācijas sistēma ezeru novērtēšanai pēc makrofītu un fitobentosa rādītājiem, lai piemērotu ŪPD), modulis "Makrofīti" | L-AL3+L-AL4 | 0,76 | 0,51 |
| Vācija | PHYLIB ezeru novērtēšanai (Vācijas sistēma ezeru novērtēšanai pēc makrofītu un fitobentosa rādītājiem, lai piemērotu ŪPD), moduļi "Makrofīti" un "Fitobentoss" | LAL4 | 0,74 | 0,47 |
| Itālija | MacroIMMI (makrofītu indekss Itālijas ezeru ekoloģiskās kvalitātes novērtēšanai) | L-AL3+L-AL4 | 0,80 | 0,60 |
| Slovēnija | SMILE (Slovēnijas indekss ezeru ekosistēmu novērtēšanai pēc makrofītu rādītājiem) | L-AL3 | 0,80 | 0,60 |

Dalībvalsts

Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Austrija

AIM ezeru novērtēšanai (Austrijas makrofītu indekss ezeru novērtēšanai)

L-AL3+L-AL4

0,80

0,60

Francija

IBML (Francijas makrofītu indekss ezeru novērtēšanai)

L-AL3+L-AL4

0,92

0,72

Vācija

PHYLIB ezeru novērtēšanai (Vācijas sistēma ezeru novērtēšanai pēc makrofītu un fitobentosa rādītājiem, lai piemērotu ŪPD), modulis "Makrofīti"

L-AL3+L-AL4

0,76

0,51

Vācija

PHYLIB ezeru novērtēšanai (Vācijas sistēma ezeru novērtēšanai pēc makrofītu un fitobentosa rādītājiem, lai piemērotu ŪPD), moduļi "Makrofīti" un "Fitobentoss"

LAL4

0,74

0,47

Itālija

MacroIMMI (makrofītu indekss Itālijas ezeru ekoloģiskās kvalitātes novērtēšanai)

L-AL3+L-AL4

0,80

0,60

Slovēnija

SMILE (Slovēnijas indekss ezeru ekosistēmu novērtēšanai pēc makrofītu rādītājiem)

L-AL3

0,80

0,60

ALPĪNO EZERU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Bentiskie bezmugurkaulnieki

| Dalībvalsts | Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Slovēnija | Metodologija vrednotenja ekološkega stanja jezer z bentoškimi nevretenčarji v Sloveniji (Sistēma ezeru ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanai pēc bentisko bezmugurkaulnieku rādītājiem Slovēnijā) | 0,80 | 0,60 |
| Vācija | AESHNA - Bewertungsverfahren für das eulitorale Makrozoobenthos in Seen zur Umsetzung der EG-Wasserrahmenrichtlinie in Deutschland | 0,80 | 0,60 |

Dalībvalsts

Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Slovēnija

Metodologija vrednotenja ekološkega stanja jezer z bentoškimi nevretenčarji v Sloveniji (Sistēma ezeru ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanai pēc bentisko bezmugurkaulnieku rādītājiem Slovēnijā)

0,80

0,60

Vācija

AESHNA - Bewertungsverfahren für das eulitorale Makrozoobenthos in Seen zur Umsetzung der EG-Wasserrahmenrichtlinie in Deutschland

0,80

0,60

ALPĪNO EZERU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Zivis

Rezultāti: interkalibrēto valsts klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

| Dalībvalsts | Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Austrija | ALFI (Austrijas ezeru zivju indekss) — vairākrādītāju indekss alpīno ezeru ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanai pēc zivju rādītājiem | 0,80 | 0,60 |
| Vācija | DELAFI_SITE - Deutsches probennahmestandort-spezifisches Bewertungsverfahren für Fische in Seen zur Umsetzung der EG-Wasserrahmenrichtlinie | 0,85 | 0,69 |
| Itālija | Ezeru zivju indekss (LFI) | 0,82 | 0,64 |

Dalībvalsts

Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Austrija

ALFI (Austrijas ezeru zivju indekss) — vairākrādītāju indekss alpīno ezeru ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanai pēc zivju rādītājiem

0,80

0,60

Vācija

DELAFI_SITE - Deutsches probennahmestandort-spezifisches Bewertungsverfahren für Fische in Seen zur Umsetzung der EG-Wasserrahmenrichtlinie

0,85

0,69

Itālija

Ezeru zivju indekss (LFI)

0,82

0,64

ŪDEŅU KATEGORIJA: Ezeri

INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀ GRUPA: Centrāleiropas/Baltijas reģiona

Kopēju interkalibrācijas tipu apraksts

| Tips | Ezeru raksturojums | Augstums (m virs jūras līmeņa) | Vidējais dziļums (m) | Sārmainība (mekv./l) | Ūdens apmaiņas laiks (gados) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| L-CB1 | Zemieņu, sekli, kaļķaini | < 200 | 3–15 | > 1 | 1–10 |
| L-CB2 | Zemieņu, ļoti sekli, kaļķaini | < 200 | < 3 | > 1 | 0,1–1 |

Tips

Ezeru raksturojums

Augstums (m virs jūras līmeņa)

Vidējais dziļums (m)

Sārmainība (mekv./l)

Ūdens apmaiņas laiks (gados)

L-CB1

Zemieņu, sekli, kaļķaini

< 200

3–15

> 1

1–10

L-CB2

Zemieņu, ļoti sekli, kaļķaini

< 200

< 3

> 1

0,1–1

Valstis, kam ir kopīgi interkalibrētie tipi:

| Tips L-CB1 | : | Beļģija, Vācija, Dānija, Igaunija, Īrija, Lietuva, Latvija, Nīderlande, Polija, Apvienotā Karaliste |
| --- | --- | --- |
| Tips L-CB2 | : | Beļģija, Vācija, Dānija, Igaunija, Īrija, Lietuva, Latvija, Nīderlande, Polija, Apvienotā Karaliste |

Tips L-CB1

:

Beļģija, Vācija, Dānija, Igaunija, Īrija, Lietuva, Latvija, Nīderlande, Polija, Apvienotā Karaliste

Tips L-CB2

:

Beļģija, Vācija, Dānija, Igaunija, Īrija, Lietuva, Latvija, Nīderlande, Polija, Apvienotā Karaliste

CENTRĀLEIROPAS/BALTIJAS REĢIONA EZERU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Fitoplanktons

Rezultāti: interkalibrēto valsts klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

| | Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Beļģija (Flandrija) | Flandrijas metode ezeru novērtēšanai pēc fitoplanktona rādītājiem | 0,80 | 0,60 |
| Vācija | PSI (Phyto-See-Index) - Bewertungsverfahren für Seen mittels Phytoplankton zur Umsetzung der EG-Wasserrahmenrichtlinie in Deutschland — Vācijas ezeru fitoplanktona indekss (Phyto-See-Index) | 0,80 | 0,60 |
| Dānija | Dānijas fitoplanktona indekss | 0,80 | 0,60 |
| Igaunija | Igaunijas virszemes ūdeņu ekoloģiskās kvalitātes novērtējums — ezeru fitoplanktons | 0,80 | 0,60 |
| Īrija | IE ezeru fitoplanktona indekss | 0,80 | 0,60 |
| Nīderlande | ŪPD dabisko ūdeņu tipu rādītāji | 0,80 | 0,60 |
| Polija | Metode Polijas ezeru novērtēšanai pēc fitoplanktona rādītājiem (PMPL) | 0,80 | 0,60 |
| Apvienotā Karaliste | Rīks ezeru novērtēšanai pēc fitoplanktona rādītājiem (PLUTO) | 0,80 | 0,60 |

Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Beļģija (Flandrija)

Flandrijas metode ezeru novērtēšanai pēc fitoplanktona rādītājiem

0,80

0,60

Vācija

PSI (Phyto-See-Index) - Bewertungsverfahren für Seen mittels Phytoplankton zur Umsetzung der EG-Wasserrahmenrichtlinie in Deutschland — Vācijas ezeru fitoplanktona indekss (Phyto-See-Index)

0,80

0,60

Dānija

Dānijas fitoplanktona indekss

0,80

0,60

Igaunija

Igaunijas virszemes ūdeņu ekoloģiskās kvalitātes novērtējums — ezeru fitoplanktons

0,80

0,60

Īrija

IE ezeru fitoplanktona indekss

0,80

0,60

Nīderlande

ŪPD dabisko ūdeņu tipu rādītāji

0,80

0,60

Polija

Metode Polijas ezeru novērtēšanai pēc fitoplanktona rādītājiem (PMPL)

0,80

0,60

Apvienotā Karaliste

Rīks ezeru novērtēšanai pēc fitoplanktona rādītājiem (PLUTO)

0,80

0,60

CENTRĀLEIROPAS/BALTIJAS REĢIONA EZERU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Makrofīti un fitobentoss

Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors: Makrofīti

Rezultāti: interkalibrēto valsts klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

| Dalībvalsts | Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas | IK tips | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Beļģija (Flandrija) | Flandrijas makrofītu novērtēšanas sistēma | Visi tipi | 0,80 | 0,60 |
| Dānija | Dānijas ezeru makrofītu indekss | Visi tipi | 0,80 | 0,60 |
| Igaunija | Igaunijas virszemes ūdeņu ekoloģiskās kvalitātes novērtējums — ezeru makrofīti | LCB1 | 0,78 | 0,52 |
| LCB2 | 0,76 | 0,50 |
| Vācija | Verfahrensanleitung für die ökologische Bewertung von Seen zur Umsetzung der EG-Wasserrahmenrichtlinie: Makrophyten und Phytobenthos (Phylib), Modul Makrophyten | Visi tipi | 0,80 | 0,60 |
| Lietuva | Lietuvas metode novērtēšanai pēc makrofītu rādītājiem | Visi tipi | 0,75 | 0,50 |
| Latvija | Latvijas metode novērtēšanai pēc makrofītu rādītājiem | Visi tipi | 0,80 | 0,60 |
| Nīderlande | ŪPD dabisko ūdeņu tipu rādītāji | Visi tipi | 0,80 | 0,60 |
| Polija | Ezeru novērtēšanas indikatormetode, kuras pamatā ir makrofītu rādītāji — ekoloģiskā stāvokļa makrofītu indekss ESMI (vairākrādītāju indekss) | Visi tipi | 0,68 | 0,41 |
| Apvienotā Karaliste | LEAFPACS ezeru makrofītu klasifikācijas rīks (1) | Visi tipi | 0,80 | 0,66 |

Dalībvalsts

Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas

IK tips

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Beļģija (Flandrija)

Flandrijas makrofītu novērtēšanas sistēma

Visi tipi

0,80

0,60

Dānija

Dānijas ezeru makrofītu indekss

Visi tipi

0,80

0,60

Igaunija

Igaunijas virszemes ūdeņu ekoloģiskās kvalitātes novērtējums — ezeru makrofīti

LCB1

0,78

0,52

LCB2

0,76

0,50

Vācija

Verfahrensanleitung für die ökologische Bewertung von Seen zur Umsetzung der EG-Wasserrahmenrichtlinie: Makrophyten und Phytobenthos (Phylib), Modul Makrophyten

Visi tipi

0,80

0,60

Lietuva

Lietuvas metode novērtēšanai pēc makrofītu rādītājiem

Visi tipi

0,75

0,50

Latvija

Latvijas metode novērtēšanai pēc makrofītu rādītājiem

Visi tipi

0,80

0,60

Nīderlande

ŪPD dabisko ūdeņu tipu rādītāji

Visi tipi

0,80

0,60

Polija

Ezeru novērtēšanas indikatormetode, kuras pamatā ir makrofītu rādītāji — ekoloģiskā stāvokļa makrofītu indekss ESMI (vairākrādītāju indekss)

Visi tipi

0,68

0,41

Apvienotā Karaliste

LEAFPACS ezeru makrofītu klasifikācijas rīks (1)

Visi tipi

0,80

0,66

CENTRĀLEIROPAS/BALTIJAS REĢIONA EZERU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Bentiskie bezmugurkaulnieki

Rezultāti: interkalibrēto valsts klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

| Dalībvalsts | Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Beļģija (Flandrija) | Flandrijas lielo bezmugurkaulnieku vairākrādītāju indekss (MMIF) | 0,90 | 0,70 |
| Vācija | AESHNA - Bewertungsverfahren für das eulitorale Makrozoobenthos in Seen zur Umsetzung der EG-Wasserrahmenrichtlinie in Deutschland | 0,80 | 0,60 |
| Igaunija | Igaunijas virszemes ūdeņu ekoloģiskās kvalitātes novērtējums — ezeru makroskopiskie bezmugurkaulnieki | 0,86 | 0,70 |
| Lietuva | Lietuvas ezeru makroskopisko bezmugurkaulnieku indekss | 0,74 | 0,50 |
| Nīderlande | ŪPDi — dabisko ūdeņu tipu rādītāji | 0,80 | 0,60 |
| Apvienotā Karaliste | Trīsuļodu kūniņu apvalku metode (CPET) | 0,77 | 0,64 |

Dalībvalsts

Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Beļģija (Flandrija)

Flandrijas lielo bezmugurkaulnieku vairākrādītāju indekss (MMIF)

0,90

0,70

Vācija

AESHNA - Bewertungsverfahren für das eulitorale Makrozoobenthos in Seen zur Umsetzung der EG-Wasserrahmenrichtlinie in Deutschland

0,80

0,60

Igaunija

Igaunijas virszemes ūdeņu ekoloģiskās kvalitātes novērtējums — ezeru makroskopiskie bezmugurkaulnieki

0,86

0,70

Lietuva

Lietuvas ezeru makroskopisko bezmugurkaulnieku indekss

0,74

0,50

Nīderlande

ŪPDi — dabisko ūdeņu tipu rādītāji

0,80

0,60

Apvienotā Karaliste

Trīsuļodu kūniņu apvalku metode (CPET)

0,77

0,64

CENTRĀLEIROPAS/BALTIJAS REĢIONA EZERU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀ GRUPA

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Zivis

INTERKALIBRĀCIJA NAV PABEIGTA

AUSTRUMU/KONTINENTĀLĀ REĢIONA EZERU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀ GRUPA

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Fitoplanktons

INTERKALIBRĀCIJA NAV PABEIGTA

AUSTRUMU/KONTINENTĀLĀ REĢIONA EZERU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀ GRUPA

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Makrofīti un fitobentoss

Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors: Makrofīti

INTERKALIBRĀCIJA NAV PABEIGTA

AUSTRUMU/KONTINENTĀLĀ REĢIONA EZERU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀ GRUPA

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Bentiskie bezmugurkaulnieki

INTERKALIBRĀCIJA NAV PABEIGTA

AUSTRUMU/KONTINENTĀLĀ REĢIONA EZERU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀ GRUPA

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Zivis

INTERKALIBRĀCIJA NAV PABEIGTA

ŪDEŅU KATEGORIJA: Ezeri

INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀ GRUPA: Vidusjūras

Kopēju interkalibrācijas tipu apraksts

| Tips | Ezeru raksturojums | Augstums (m) | Gada vidējais nokrišņu daudzums (mm) un temperatūra (°C) | Vidējais dziļums (m) | Platība (km2) | Sateces baseins (km2) | Sārmainība (mekv./l) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| L-M5/7 | Ūdenskrātuves, dziļi, lieli, silicītu, "mitras teritorijas" | < 1 000 | > 800 un/vai < 15 | > 15 | 0,5–50 | < 20 000 | < 1 |
| L-M8 | Ūdenskrātuves, dziļi, lieli, kaļķaini | < 1 000 | — | > 15 | 0,5–50 | < 20 000 | > 1 |

Tips

Ezeru raksturojums

Augstums (m)

Gada vidējais nokrišņu daudzums (mm) un temperatūra (°C)

Vidējais dziļums (m)

Platība (km2)

Sateces baseins (km2)

Sārmainība (mekv./l)

L-M5/7

Ūdenskrātuves, dziļi, lieli, silicītu, "mitras teritorijas"

< 1 000

> 800 un/vai < 15

> 15

0,5–50

< 20 000

< 1

L-M8

Ūdenskrātuves, dziļi, lieli, kaļķaini

< 1 000

—

> 15

0,5–50

< 20 000

> 1

Valstis, kam ir kopīgi interkalibrētie tipi:

| Tips L-M5/7 | : | Grieķija, Francija, Itālija, Portugāle, Rumānija, Spānija |
| --- | --- | --- |
| Tips L-M8 | : | Kipra, Francija, Itālija, Rumānija, Spānija |

Tips L-M5/7

:

Grieķija, Francija, Itālija, Portugāle, Rumānija, Spānija

Tips L-M8

:

Kipra, Francija, Itālija, Rumānija, Spānija

VIDUSJŪRAS REĢIONA EZERU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Fitoplanktons

Rezultāti: interkalibrēto valsts klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

| Dalībvalsts | Interkalibrētās valsts klasifikācijas metodes | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| LM 5/7 |
| Spānija | Vidusjūras reģiona sistēma ūdenskrātuvju novērtēšanai pēc fitoplanktona rādītājiem (MASRP) | nav not. (2) | 0,58 |
| Portugāle | Metode ūdenskrātuvju bioloģiskās kvalitātes novērtēšanai pēc fitoplanktona rādītājiem (jaunā Vidusjūras reģiona sistēma ūdenskrātuvju novērtēšanai pēc fitoplanktona rādītājiem NMASRP) | nav not. | 0,60 |
| Itālija | Jaunā Itālijas metode (NITMET) | nav not. | 0,60 |
| L-M8 |
| Spānija | Vidusjūras reģiona sistēma ūdenskrātuvju novērtēšanai pēc fitoplanktona rādītājiem (MASRP) | nav not. | 0,60 |
| Kipra | Jaunā Vidusjūras reģiona sistēma ūdenskrātuvju novērtēšanai pēc fitoplanktona rādītājiem (NMASRP) | nav not. | 0,60 |
| Itālija | Jaunā Itālijas metode (NITMET) | nav not. | 0,60 |

Dalībvalsts

Interkalibrētās valsts klasifikācijas metodes

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

LM 5/7

Spānija

Vidusjūras reģiona sistēma ūdenskrātuvju novērtēšanai pēc fitoplanktona rādītājiem (MASRP)

nav not. (2)

0,58

Portugāle

Metode ūdenskrātuvju bioloģiskās kvalitātes novērtēšanai pēc fitoplanktona rādītājiem (jaunā Vidusjūras reģiona sistēma ūdenskrātuvju novērtēšanai pēc fitoplanktona rādītājiem NMASRP)

nav not.

0,60

Itālija

Jaunā Itālijas metode (NITMET)

nav not.

0,60

L-M8

Spānija

Vidusjūras reģiona sistēma ūdenskrātuvju novērtēšanai pēc fitoplanktona rādītājiem (MASRP)

nav not.

0,60

Kipra

Jaunā Vidusjūras reģiona sistēma ūdenskrātuvju novērtēšanai pēc fitoplanktona rādītājiem (NMASRP)

nav not.

0,60

Itālija

Jaunā Itālijas metode (NITMET)

nav not.

0,60

VIDUSJŪRAS REĢIONA EZERU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀ GRUPA

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Makrofīti un fitobentoss

Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors: Makrofīti

INTERKALIBRĀCIJA NAV PABEIGTA

VIDUSJŪRAS REĢIONA EZERU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀ GRUPA

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Bentiskie bezmugurkaulnieki

INTERKALIBRĀCIJA NAV PABEIGTA

VIDUSJŪRAS REĢIONA EZERU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀ GRUPA

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Zivis

INTERKALIBRĀCIJA NAV PABEIGTA

ŪDEŅU KATEGORIJA: Ezeri

INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀ GRUPA: Ziemeļu reģiona

ZIEMEĻU REĢIONA EZERU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Fitoplanktons

Kopēju interkalibrācijas tipu apraksts

| Tips | Ezeru raksturojums | Augstums (m virs jūras līmeņa) | Vidējais dziļums (m) | Sārmainība (mekv./l) | Krāsa (mg Pt/l) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| L-N1 | Sekli zemieņu ezeri, vidēja sārmainība, dzidrūdens | < 200 | 3–15 | 0,2–1 | < 30 |
| L-N2a | Sekli zemieņu ezeri, zema sārmainība, dzidrūdens | < 200 | 3–15 | < 0,2 | < 30 |
| L-N2b | Dziļi zemieņu ezeri, zema sārmainība, dzidrūdens | < 200 | > 15 | < 0,2 | < 30 |
| L-N3a | Sekli zemieņu ezeri, zema sārmainība, mezohumozi | < 200 | 3–15 | < 0,2 | 30–90 |
| L-N5 | Sekli ezeri vidējā augstumā, zema sārmainība, dzidrūdens | 200–800 | 3–15 | < 0,2 | < 30 |
| L-N6a | Sekli ezeri vidējā augstumā, zema sārmainība, mezohumozi | 200–800 | 3–15 | < 0,2 | 30–90 |
| L-N8a | Sekli zemieņu ezeri, vidēja sārmainība, mezohumozi | < 200 | 3–15 | 0,2–1 | 30–90 |

Tips

Ezeru raksturojums

Augstums (m virs jūras līmeņa)

Vidējais dziļums (m)

Sārmainība (mekv./l)

Krāsa (mg Pt/l)

L-N1

Sekli zemieņu ezeri, vidēja sārmainība, dzidrūdens

< 200

3–15

0,2–1

< 30

L-N2a

Sekli zemieņu ezeri, zema sārmainība, dzidrūdens

< 200

3–15

< 0,2

< 30

L-N2b

Dziļi zemieņu ezeri, zema sārmainība, dzidrūdens

< 200

> 15

< 0,2

< 30

L-N3a

Sekli zemieņu ezeri, zema sārmainība, mezohumozi

< 200

3–15

< 0,2

30–90

L-N5

Sekli ezeri vidējā augstumā, zema sārmainība, dzidrūdens

200–800

3–15

< 0,2

< 30

L-N6a

Sekli ezeri vidējā augstumā, zema sārmainība, mezohumozi

200–800

3–15

< 0,2

30–90

L-N8a

Sekli zemieņu ezeri, vidēja sārmainība, mezohumozi

< 200

3–15

0,2–1

30–90

Valstis, kam ir kopīgi interkalibrētie tipi:

| Tipi L-N1, L-N2a, L-N3a, LN-8a | : | Īrija, Somija, Norvēģija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste |
| --- | --- | --- |
| Tips LN-2b | : | Norvēģija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste |
| Tipi LN-5, LN-6a | : | Norvēģija, Zviedrija |

Tipi L-N1, L-N2a, L-N3a, LN-8a

:

Īrija, Somija, Norvēģija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste

Tips LN-2b

:

Norvēģija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste

Tipi LN-5, LN-6a

:

Norvēģija, Zviedrija

Rezultāti: interkalibrēto valsts klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

| Dalībvalsts | Interkalibrētās valsts klasifikācijas metodes | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Somija | Somijas metode ezeru novērtēšanai pēc fitoplanktona rādītājiem | 0,80 | 0,60 |
| Īrija | IE ezeru fitoplanktona indekss | 0,80 | 0,60 |
| Norvēģija | Metode ezeru ekoloģiskā stāvokļa klasifikācijai pēc fitoplanktona rādītājiem | 0,80 | 0,60 |
| Zviedrija | Ezeru ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanas metodes, kvalitātes faktors: fitoplanktons | 0,80 | 0,60 |
| Apvienotā Karaliste | Rīks ezeru novērtēšanai pēc fitoplanktona rādītājiem (PLUTO) | 0,80 | 0,60 |

Dalībvalsts

Interkalibrētās valsts klasifikācijas metodes

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Somija

Somijas metode ezeru novērtēšanai pēc fitoplanktona rādītājiem

0,80

0,60

Īrija

IE ezeru fitoplanktona indekss

0,80

0,60

Norvēģija

Metode ezeru ekoloģiskā stāvokļa klasifikācijai pēc fitoplanktona rādītājiem

0,80

0,60

Zviedrija

Ezeru ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanas metodes, kvalitātes faktors: fitoplanktons

0,80

0,60

Apvienotā Karaliste

Rīks ezeru novērtēšanai pēc fitoplanktona rādītājiem (PLUTO)

0,80

0,60

ZIEMEĻU REĢIONA EZERU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Makrofīti un fitobentoss

Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors: Makrofīti

Kopēju interkalibrācijas tipu apraksts

| Tips | Ezeru raksturojums | Sārmainība (mekv./l) | Krāsa (mg Pt/l) |
| --- | --- | --- | --- |
| L-N-M 101 | Zema sārmainība, dzidrūdens | 0,05–0,2 | < 30 |
| L-N-M 102 | Zema sārmainība, humozi | 0,05–0,2 | > 30 |
| L-N-M 201 | Vidēja sārmainība, dzidrūdens | 0,2–1,0 | < 30 |
| L-N-M 202 | Vidēja sārmainība, humozi | 0,2–1,0 | > 30 |
| L-N-M 301a | Augsta sārmainība, dzidrūdens, atlantiskais apakštips | > 1,0 | < 30 |
| L-N-M 302a | Augsta sārmainība, humozi, atlantiskais apakštips | > 1,0 | > 30 |

Tips

Ezeru raksturojums

Sārmainība (mekv./l)

Krāsa (mg Pt/l)

L-N-M 101

Zema sārmainība, dzidrūdens

0,05–0,2

< 30

L-N-M 102

Zema sārmainība, humozi

0,05–0,2

> 30

L-N-M 201

Vidēja sārmainība, dzidrūdens

0,2–1,0

< 30

L-N-M 202

Vidēja sārmainība, humozi

0,2–1,0

> 30

L-N-M 301a

Augsta sārmainība, dzidrūdens, atlantiskais apakštips

> 1,0

< 30

L-N-M 302a

Augsta sārmainība, humozi, atlantiskais apakštips

> 1,0

> 30

Valstis, kam ir kopīgi interkalibrētie tipi:

| Tipi 101, 102, 201 un 202 | : | Īrija, Somija, Norvēģija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste |
| --- | --- | --- |
| Tips 301a | : | Īrija, Apvienotā Karaliste |
| Tips 302a | : | Īrija, Apvienotā Karaliste |

Tipi 101, 102, 201 un 202

:

Īrija, Somija, Norvēģija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste

Tips 301a

:

Īrija, Apvienotā Karaliste

Tips 302a

:

Īrija, Apvienotā Karaliste

Rezultāti: interkalibrēto valsts klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

| Dalībvalsts | Interkalibrētās valsts klasifikācijas metodes | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Somija | Somijas sistēma klasifikācijai pēc makrofītu rādītājiem | 0,8 (visiem tipiem) | 0,6 (visiem tipiem) |
| Īrija | Frī [Free] makrofītu indekss | 0,9 (visiem tipiem) | 0,68 (visiem tipiem) |
| Norvēģija | Valsts makrofītu indekss (trofiskā stāvokļa indekss — TIc) | Tipam 101: 0,98
  Tipam 102: 0,96
  Tipam 201: 0,95
  Tipam 202: 0,99 | Tipam 101: 0,87
  Tipam 102: 0,87
  Tipam 201: 0,75
  Tipam 202: 0,77 |
| Zviedrija | Trofiskā stāvokļa makrofītu indekss (TMI) | Tipam 101: 0,93
  Tipam 102: 0,93
  Tipam 201: 0,89
  Tipam 202: 0,91 | Tipam 101: 0,80
  Tipam 102: 0,83
  Tipam 201: 0,78
  Tipam 202: 0,78 |
| Apvienotā Karaliste | LEAFPACS ezeru makrofītu klasifikācijas rīks (3) | 0,8 (visiem tipiem) | 0,66 (visiem tipiem) |
| Apvienotā Karaliste | Frī makrofītu indekss (4) | 0,9 (visiem tipiem) | 0,68 (visiem tipiem) |

Dalībvalsts

Interkalibrētās valsts klasifikācijas metodes

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Somija

Somijas sistēma klasifikācijai pēc makrofītu rādītājiem

0,8 (visiem tipiem)

0,6 (visiem tipiem)

Īrija

Frī [Free] makrofītu indekss

0,9 (visiem tipiem)

0,68 (visiem tipiem)

Norvēģija

Valsts makrofītu indekss (trofiskā stāvokļa indekss — TIc)

Tipam 101: 0,98

Tipam 102: 0,96

Tipam 201: 0,95

Tipam 202: 0,99

Tipam 101: 0,87

Tipam 102: 0,87

Tipam 201: 0,75

Tipam 202: 0,77

Zviedrija

Trofiskā stāvokļa makrofītu indekss (TMI)

Tipam 101: 0,93

Tipam 102: 0,93

Tipam 201: 0,89

Tipam 202: 0,91

Tipam 101: 0,80

Tipam 102: 0,83

Tipam 201: 0,78

Tipam 202: 0,78

Apvienotā Karaliste

LEAFPACS ezeru makrofītu klasifikācijas rīks (3)

0,8 (visiem tipiem)

0,66 (visiem tipiem)

Apvienotā Karaliste

Frī makrofītu indekss (4)

0,9 (visiem tipiem)

0,68 (visiem tipiem)

ZIEMEĻU REĢIONA EZERU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Bentiskie bezmugurkaulnieki

Kopēju interkalibrācijas tipu apraksts

| Tips | Ezeru raksturojums | Ekoreģions | Augstums
  (m v. j. l.) | Sārmainība (mekv./l) | Krāsa (mg Pt/l) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ezeru litorālā acidifikācija |
| L-N-BF1 | Zemieņu ezeri un ezeri vidējā augstumā, zema sārmainība, dzidrūdens | nav not. | < 800 | 0,05–0,2 | < 30 |
| Ezeru profundālā eitrofikācija |
| L-N-BF2 | 22. ekoreģions, zema sārmainība, dzidrūdens, humozi | 22 | Platība > 1 km2, maksimālais dziļums < 6 m | < 0,2 | nav not. |

Tips

Ezeru raksturojums

Ekoreģions

Augstums

(m v. j. l.)

Sārmainība (mekv./l)

Krāsa (mg Pt/l)

Ezeru litorālā acidifikācija

L-N-BF1

Zemieņu ezeri un ezeri vidējā augstumā, zema sārmainība, dzidrūdens

nav not.

< 800

0,05–0,2

< 30

Ezeru profundālā eitrofikācija

L-N-BF2

22. ekoreģions, zema sārmainība, dzidrūdens, humozi

22

Platība > 1 km2, maksimālais dziļums < 6 m

< 0,2

nav not.

Valstis, kam ir kopīgi interkalibrētie tipi:

| Tips L-N-BF1 | : | Norvēģija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste, Īrija, Somija |
| --- | --- | --- |
| Tips L-N-BF2 | : | Somija, Zviedrija |

Tips L-N-BF1

:

Norvēģija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste, Īrija, Somija

Tips L-N-BF2

:

Somija, Zviedrija

Rezultāti: interkalibrēto valsts klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

| Dalībvalsts | Interkalibrētās valsts klasifikācijas metodes | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Ezeru litorālā acidifikācija |
| Zviedrija | MILA — ezeru acidifikācijas vairākrādītāju indekss pēc bezmugurkaulnieku rādītājiem | 0,85 | 0,60 |
| Apvienotā Karaliste | LAMM (ezeru acidifikācijas rādītāji pēc makroskopisko bezmugurkaulnieku rādītājiem) | 0,86 | 0,70 |
| Norvēģija | MultiClear — dzidrūdens ezeru vairākrādītāju indekss pēc bezmugurkaulnieku rādītājiem | 0,95 | 0,74 |
| Ezeru profundālā eitrofikācija |
| Zviedrija | BQI (bentosa kvalitātes indekss) | 0,84 | 0,67 |
| Somija | BQI (bentosa kvalitātes indekss) | 0,75 | 0,63 |

Dalībvalsts

Interkalibrētās valsts klasifikācijas metodes

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Ezeru litorālā acidifikācija

Zviedrija

MILA — ezeru acidifikācijas vairākrādītāju indekss pēc bezmugurkaulnieku rādītājiem

0,85

0,60

Apvienotā Karaliste

LAMM (ezeru acidifikācijas rādītāji pēc makroskopisko bezmugurkaulnieku rādītājiem)

0,86

0,70

Norvēģija

MultiClear — dzidrūdens ezeru vairākrādītāju indekss pēc bezmugurkaulnieku rādītājiem

0,95

0,74

Ezeru profundālā eitrofikācija

Zviedrija

BQI (bentosa kvalitātes indekss)

0,84

0,67

Somija

BQI (bentosa kvalitātes indekss)

0,75

0,63

ZIEMEĻU REĢIONA EZERU INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Zivis

Kopēju interkalibrācijas tipu apraksts

| Tips | Ezeru raksturojums | Ezera lielums (km2) | Sārmainība (mekv./l) | Krāsa (mg Pt/l) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| L-N-F1 | Dimiktiskie dzidrūdens ezeri | < 40 | < 0,2 | < 30 |
| L-N-F2 | Dimiktiskie humozie ezeri | < 5 | < 0,2 | 30–90 |

Tips

Ezeru raksturojums

Ezera lielums (km2)

Sārmainība (mekv./l)

Krāsa (mg Pt/l)

L-N-F1

Dimiktiskie dzidrūdens ezeri

< 40

< 0,2

< 30

L-N-F2

Dimiktiskie humozie ezeri

< 5

< 0,2

30–90

Valstis, kam ir kopīgi interkalibrētie tipi:

| Tips L-N-F1 | : | Īrija, Somija, Norvēģija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste |
| --- | --- | --- |
| Tips L-N-F2 | : | Īrija, Somija, Norvēģija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste |

Tips L-N-F1

:

Īrija, Somija, Norvēģija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste

Tips L-N-F2

:

Īrija, Somija, Norvēģija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste

Rezultāti: interkalibrēto valsts klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

| Dalībvalsts | Interkalibrētās valsts klasifikācijas metodes | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Somija | EQR4 | 0,80 | 0,60 |
| Īrija | FIL2 | 0,76 | 0,53 |
| Apvienotā Karaliste (Ziemeļīrija) | FIL2 | 0,76 | 0,53 |

Dalībvalsts

Interkalibrētās valsts klasifikācijas metodes

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Somija

EQR4

0,80

0,60

Īrija

FIL2

0,76

0,53

Apvienotā Karaliste (Ziemeļīrija)

FIL2

0,76

0,53

ŪDEŅU KATEGORIJA: Ezeri

INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀ GRUPA: Fitobentoss dažādās IĢG

Kopēju interkalibrācijas tipu apraksts

| Tips | Ezeru raksturojums | Sārmainība (mekv./l) | Ekoreģioni |
| --- | --- | --- | --- |
| HA | Dzidrūdens ezeri ar augstu sārmainību | > 1 | Centrāleiropas/Baltijas reģions, Vidusjūras reģions |
| MA | Ezeri ar vidēju sārmainību | 0,2–1 | Centrāleiropas/Baltijas reģions, Ziemeļu reģions |
| LA | Ezeri ar zemu sārmainību | < 0,2 | Ziemeļu reģions |

Tips

Ezeru raksturojums

Sārmainība (mekv./l)

Ekoreģioni

HA

Dzidrūdens ezeri ar augstu sārmainību

> 1

Centrāleiropas/Baltijas reģions, Vidusjūras reģions

MA

Ezeri ar vidēju sārmainību

0,2–1

Centrāleiropas/Baltijas reģions, Ziemeļu reģions

LA

Ezeri ar zemu sārmainību

< 0,2

Ziemeļu reģions

Valstis, kam ir kopīgi interkalibrētie tipi:

| Tips HA | : | Beļģija, Vācija, Ungārija, Īrija, Itālija, Polija, Zviedrija, Slovēnija, Apvienotā Karaliste |
| --- | --- | --- |
| Tips MA | : | Beļģija, Francija, Somija, Īrija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste |
| Tips LA | : | Somija, Īrija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste |

Tips HA

:

Beļģija, Vācija, Ungārija, Īrija, Itālija, Polija, Zviedrija, Slovēnija, Apvienotā Karaliste

Tips MA

:

Beļģija, Francija, Somija, Īrija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste

Tips LA

:

Somija, Īrija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste

DAŽĀDU IĢG EZERU KLASIFIKĀCIJAS METOŽU INTERKALIBRĀCIJAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Makrofīti un fitobentoss

Bioloģiskās kvalitātes apakšfaktors :Fitobentoss

Rezultāti: interkalibrēto valsts klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

| Dalībvalsts | Interkalibrētās valsts klasifikācijas metodes | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Tips HA |
| Beļģija (Flandrija) | Pret ietekmi jutīgo un ar ietekmi asociēto kramaļģu procentuālā sastopamība (PISIAD) | 0,80 | 0,60 |
| Vācija | Verfahrensanleitung für die ökologische Bewertung von Seen zur Umsetzung der EG-Wasserrahmenrichtlinie: Makrophyten und Phytobenthos (Phylib), Modul Phytobenthos | 0,80 | 0,55 |
| Ungārija | MIL — ezeru vairākrādītāju indekss | 0,80 | 0,69 |
| Īrija | Ezeru trofiskā stāvokļa kramaļģu indekss (IE) | 0,90 | 0,63 |
| Polija | PL IOJ (Multimetryczny Indeks Okrzemkowy dla Jezior — ezeru kramaļģu vairākrādītāju indekss) | 0,91 | 0,76 |
| Zviedrija | IPS | 0,89 | 0,74 |
| Slovēnija | Trofiskā stāvokļa indekss (TI) | 0,80 | 0,60 |
| Apvienotā Karaliste | DARLEQ 2 | 0,92 | 0,70 |
| Tips MA |
| Beļģija (Flandrija) | Pret ietekmi jutīgo un ar ietekmi asociēto kramaļģu procentuālā sastopamība (PISIAD) | 0,80 | 0,60 |
| Somija | IPS | 0,80 | 0,64 |
| Īrija | Ezeru trofiskā stāvokļa kramaļģu indekss (IE) | 0,90 | 0,63 |
| Zviedrija | IPS | 0,89 | 0,74 |
| Apvienotā Karaliste | DARLEQ 2 | 0,93 | 0,66 |
| Tips LA |
| Īrija | Ezeru trofiskā stāvokļa kramaļģu indekss (IE) | 0,90 | 0,66 |
| Apvienotā Karaliste | DARLEQ 2 | 0,92 | 0,70 |

Dalībvalsts

Interkalibrētās valsts klasifikācijas metodes

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Tips HA

Beļģija (Flandrija)

Pret ietekmi jutīgo un ar ietekmi asociēto kramaļģu procentuālā sastopamība (PISIAD)

0,80

0,60

Vācija

Verfahrensanleitung für die ökologische Bewertung von Seen zur Umsetzung der EG-Wasserrahmenrichtlinie: Makrophyten und Phytobenthos (Phylib), Modul Phytobenthos

0,80

0,55

Ungārija

MIL — ezeru vairākrādītāju indekss

0,80

0,69

Īrija

Ezeru trofiskā stāvokļa kramaļģu indekss (IE)

0,90

0,63

Polija

PL IOJ (Multimetryczny Indeks Okrzemkowy dla Jezior — ezeru kramaļģu vairākrādītāju indekss)

0,91

0,76

Zviedrija

IPS

0,89

0,74

Slovēnija

Trofiskā stāvokļa indekss (TI)

0,80

0,60

Apvienotā Karaliste

DARLEQ 2

0,92

0,70

Tips MA

Beļģija (Flandrija)

Pret ietekmi jutīgo un ar ietekmi asociēto kramaļģu procentuālā sastopamība (PISIAD)

0,80

0,60

Somija

IPS

0,80

0,64

Īrija

Ezeru trofiskā stāvokļa kramaļģu indekss (IE)

0,90

0,63

Zviedrija

IPS

0,89

0,74

Apvienotā Karaliste

DARLEQ 2

0,93

0,66

Tips LA

Īrija

Ezeru trofiskā stāvokļa kramaļģu indekss (IE)

0,90

0,66

Apvienotā Karaliste

DARLEQ 2

0,92

0,70

ŪDEŅU KATEGORIJA: Piekrastes un pārejas ūdeņi

INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀ GRUPA: Baltijas jūras IĢG

Kopēju interkalibrācijas tipu apraksts

| Tips | Sāļums virsējā slānī
  praktiskā sāļuma vienībās (PSV) | Sāļums piedibens slānī | Pakļautība iedarbībai | Dienas ar ledu jūrā | Citas iezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BT 1 | 0–8
  Oligohalīni | 0–8 | Ļoti pasargāti | — | Polijas Vislas līcis un Lietuvas Kuršu joma |
| BC1 | 0,5–6
  Oligohalīni | 1–6 | Atklāti | 90–150 | Teritorijas Kvarkenā un Botnijas jūrā līdz Arhipelāga jūrai (attiecībā uz fitoplanktonu Arhipelāga jūra nav iekļauta tipā un ir integrēta tipā BC9)
  Humozu vielu ietekme |
| BC3 | 3–6
  Oligohalīni | 3–6 | Pasargāti | 90–150 | Somu līča Somijas un Igaunijas piekraste |
| BC4 | 5–8
  Mezohalīni zemā pakāpē | 5–8 | Pasargāti | < 90 | Igaunijas un Latvijas teritorijas Rīgas jūras līcī |
| BC5 | 6–8
  Mezohalīni zemā pakāpē | 6–12 | Atklāti | < 90 | Teritorijas Baltijas jūras dienvidaustrumu daļā gar Latvijas, Lietuvas un Polijas piekrasti |
| BC6 | 8–12
  Mezohalīni vidējā pakāpē | 8–12 | Pasargāti | < 90 | Teritorijas Baltijas jūras rietumdaļā pie Zviedrijas dienvidu piekrasti un Dānijas dienvidaustrumu piekrasti |
| BC7 | 6–8
  Mezohalīni vidējā pakāpē | 8–11 | Atklāti | < 90 | Polijas rietumu piekraste un Vācijas austrumu piekraste |
| BC8 | 13–18
  Mezohalīni augstā pakāpē | 18–23 | Pasargāti | < 90 | Dānijas un Vācijas piekraste Baltijas jūras rietumdaļā |
| BC9 | 3–6
  Mezohalīni zemā pakāpē | 3–6 | Mēreni atklāti un atklāti | 90–150 | Teritorijas Somu līča rietumdaļā, Arhipelāga jūrā un Askē arhipelāgā (tikai attiecībā uz fitoplanktonu) |

Tips

Sāļums virsējā slānī

praktiskā sāļuma vienībās (PSV)

Sāļums piedibens slānī

Pakļautība iedarbībai

Dienas ar ledu jūrā

Citas iezīmes

BT 1

0–8

Oligohalīni

0–8

Ļoti pasargāti

—

Polijas Vislas līcis un Lietuvas Kuršu joma

BC1

0,5–6

Oligohalīni

1–6

Atklāti

90–150

Teritorijas Kvarkenā un Botnijas jūrā līdz Arhipelāga jūrai (attiecībā uz fitoplanktonu Arhipelāga jūra nav iekļauta tipā un ir integrēta tipā BC9)

Humozu vielu ietekme

BC3

3–6

Oligohalīni

3–6

Pasargāti

90–150

Somu līča Somijas un Igaunijas piekraste

BC4

5–8

Mezohalīni zemā pakāpē

5–8

Pasargāti

< 90

Igaunijas un Latvijas teritorijas Rīgas jūras līcī

BC5

6–8

Mezohalīni zemā pakāpē

6–12

Atklāti

< 90

Teritorijas Baltijas jūras dienvidaustrumu daļā gar Latvijas, Lietuvas un Polijas piekrasti

BC6

8–12

Mezohalīni vidējā pakāpē

8–12

Pasargāti

< 90

Teritorijas Baltijas jūras rietumdaļā pie Zviedrijas dienvidu piekrasti un Dānijas dienvidaustrumu piekrasti

BC7

6–8

Mezohalīni vidējā pakāpē

8–11

Atklāti

< 90

Polijas rietumu piekraste un Vācijas austrumu piekraste

BC8

13–18

Mezohalīni augstā pakāpē

18–23

Pasargāti

< 90

Dānijas un Vācijas piekraste Baltijas jūras rietumdaļā

BC9

3–6

Mezohalīni zemā pakāpē

3–6

Mēreni atklāti un atklāti

90–150

Teritorijas Somu līča rietumdaļā, Arhipelāga jūrā un Askē arhipelāgā (tikai attiecībā uz fitoplanktonu)

Valstis, kam ir kopīgi interkalibrētie tipi:

Piekrastes ūdeņi

| Tips BC1 | : | Somija, Zviedrija |
| --- | --- | --- |
| Tips BC3 | : | Somija, Igaunija |
| Tips BC4 | : | Igaunija, Latvija |
| Tips BC5 | : | Lietuva, Latvija, Polija |
| Tips BC6 | : | Zviedrija, Dānija |
| Tips BC7 | : | Vācija, Polija |
| Tips BC8 | : | Vācija, Dānija |
| Tips BC9 | : | Somija, Zviedrija, Igaunija (tips ir piemērojams tikai attiecībā uz fitoplanktonu) |

Tips BC1

:

Somija, Zviedrija

Tips BC3

:

Somija, Igaunija

Tips BC4

:

Igaunija, Latvija

Tips BC5

:

Lietuva, Latvija, Polija

Tips BC6

:

Zviedrija, Dānija

Tips BC7

:

Vācija, Polija

Tips BC8

:

Vācija, Dānija

Tips BC9

:

Somija, Zviedrija, Igaunija (tips ir piemērojams tikai attiecībā uz fitoplanktonu)

Pārejas ūdeņi

| Tips BT1 | : | Lietuva, Polija |
| --- | --- | --- |

Tips BT1

:

Lietuva, Polija

BALTIJAS JŪRAS INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Bentiskie bezmugurkaulnieki

Rezultāti: interkalibrēto valsts klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Piekrastes ūdeņi

| Dalībvalsts | Interkalibrētās valsts klasifikācijas metodes | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| BC1 |
| Somija | BBI — Somijas iesāļūdens bentosa indekss | 0,96 | 0,56 |
| Zviedrija | BQI — Zviedrijas bioloģiskās kvalitātes vairākrādītāju indekss (mīkstā substrāta infauna) | 0,77 | 0,31 |
| BC3 |
| Igaunija | ZKI — Igaunijas piekrastes ūdeņu makrozoobentosa sabiedrības indekss | 0,39 | 0,24 |
| Somija | BBI — Somijas iesāļūdens bentosa indekss | 0,94 | 0,56 |
| BC6 |
| Dānija | DKI 2. versija — Dānijas kvalitātes indeksa 2. versija | 0,84 | 0,68 |
| Zviedrija | BQI — Zviedrijas bioloģiskās kvalitātes vairākrādītāju indekss (mīkstā substrāta infauna) | 0,76 | 0,27 |
| BC8 |
| Dānija | DKI 2. versija — Dānijas kvalitātes indeksa 2. versija | 0,86 | 0,72 |
| Vācija | MarBIT — jūras biotiskā indeksa rīks | 0,8 | 0,6 |

Dalībvalsts

Interkalibrētās valsts klasifikācijas metodes

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

BC1

Somija

BBI — Somijas iesāļūdens bentosa indekss

0,96

0,56

Zviedrija

BQI — Zviedrijas bioloģiskās kvalitātes vairākrādītāju indekss (mīkstā substrāta infauna)

0,77

0,31

BC3

Igaunija

ZKI — Igaunijas piekrastes ūdeņu makrozoobentosa sabiedrības indekss

0,39

0,24

Somija

BBI — Somijas iesāļūdens bentosa indekss

0,94

0,56

BC6

Dānija

DKI 2. versija — Dānijas kvalitātes indeksa 2. versija

0,84

0,68

Zviedrija

BQI — Zviedrijas bioloģiskās kvalitātes vairākrādītāju indekss (mīkstā substrāta infauna)

0,76

0,27

BC8

Dānija

DKI 2. versija — Dānijas kvalitātes indeksa 2. versija

0,86

0,72

Vācija

MarBIT — jūras biotiskā indeksa rīks

0,8

0,6

Pārejas ūdeņi

INTERKALIBRĀCIJA NAV PABEIGTA

BALTIJAS JŪRAS INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Fitoplanktons

Rezultāti: interkalibrēto valsts klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Piekrastes ūdeņi

| Dalībvalsts | Interkalibrētās valsts klasifikācijas metodes | Valsts klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem |
| BC7 |
| Vācija | Vācijas metode piekrastes ūdeņu novērtēšanai pēc fitoplanktona rādītājiem | 0,8 | 0,6 |
| Polija | Polijas metode piekrastes ūdeņu novērtēšanai pēc fitoplanktona rādītājiem | 0,8 | 0,6 |
| BC8 |
| Dānija | Dānijas metode piekrastes ūdeņu novērtēšanai pēc fitoplanktona rādītājiem | 0,8 | 0,6 |
| Vācija | Vācijas metode piekrastes ūdeņu novērtēšanai pēc fitoplanktona rādītājiem | 0,8 | 0,6 |

Dalībvalsts

Interkalibrētās valsts klasifikācijas metodes

Valsts klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

BC7

Vācija

Vācijas metode piekrastes ūdeņu novērtēšanai pēc fitoplanktona rādītājiem

0,8

0,6

Polija

Polijas metode piekrastes ūdeņu novērtēšanai pēc fitoplanktona rādītājiem

0,8

0,6

BC8

Dānija

Dānijas metode piekrastes ūdeņu novērtēšanai pēc fitoplanktona rādītājiem

0,8

0,6

Vācija

Vācijas metode piekrastes ūdeņu novērtēšanai pēc fitoplanktona rādītājiem

0,8

0,6

Rezultāti parametram, kas ir biomasas indikators (hlorofils-a): SK. II PIELIKUMU

Pārejas ūdeņi

INTERKALIBRĀCIJA NAV PABEIGTA

BALTIJAS JŪRAS INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Makroaļģes un segsēkļi

Piekrastes ūdeņi

Interkalibrēto valsts klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

| Dalībvalsts | Interkalibrētās valsts klasifikācijas metodes | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| BC3 |
| Igaunija | EPI — Igaunijas piekrastes ūdeņu fitobentosa indekss (makroaļģes un segsēkļi) | 0,98 | 0,86 |
| Somija | Fuka maksimālais augšanas dziļums (makroaļģes) | 0,92 | 0,79 |

Dalībvalsts

Interkalibrētās valsts klasifikācijas metodes

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

BC3

Igaunija

EPI — Igaunijas piekrastes ūdeņu fitobentosa indekss (makroaļģes un segsēkļi)

0,98

0,86

Somija

Fuka maksimālais augšanas dziļums (makroaļģes)

0,92

0,79

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti un parametru vērtības parametram, kas ir sastopamības indikators (parastās jūraszāles Zostera marina maksimālais augšanas dziļums): ekoloģiskās kvalitātes koeficienti un parametru vērtības

| Tips un valsts | Valsts klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti | Parametra vērtības/diapazons
  Maksimālais augšanas dziļums (m)
  Jūraszāle Zostera marina |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem | Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| BC8 |
| Dānija un Vācija
  Atklāta piekraste | 0,90 | 0,74 | 8,5 | 7 |

Tips un valsts

Valsts klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Parametra vērtības/diapazons

Maksimālais augšanas dziļums (m)

Jūraszāle Zostera marina

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

BC8

Dānija un Vācija

Atklāta piekraste

0,90

0,74

8,5

7

Pārejas ūdeņi

INTERKALIBRĀCIJA NAV PABEIGTA

ŪDEŅU KATEGORIJA: Piekrastes un pārejas ūdeņi

INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀ GRUPA: Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļa

Kopēju interkalibrācijas tipu apraksts

| Tips | Raksturojums | Sāļums (PSV)
  Plūdmaiņu amplitūda (m)
  Dziļums (m) | Straumes ātrums (mezglos)
  Pakļautība iedarbībai | Sajaukšanās
  Ūdens apmaiņas laiks |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tips attiecībā uz oportūnistiskām ziedošajām makroaļģēm, jūraszālēm, sāļo purvu ekosistēmām un bentiskajiem bezmugurkaulniekiem |
| NEA1/26 | Atklātā okeāna vai slēgtas jūras ūdeņi, atklāti vai pasargāti, eihalīni, sekli | > 30
  Vidēja plūdmaiņu amplitūda: 1–5
  < 30 | Vidējs: 1–3
  Atklāti vai pasargāti | Pilnīga
  Vairākas diennaktis (līdz nedēļām Vatu jūrā) |
| Apakštipi attiecībā uz plūdmaiņu zonas makroaļģēm |
| NEA1/26 A2 | Atklātā okeāna ūdeņi, atklāti vai pasargāti, eihalīni, sekli
  Vidējas temperatūras ūdeņi (galvenokārt > 13 °C) un augsts gaismas starojums (fotosintētiski aktīvā radiācija (FAR) galvenokārt > 29 mol/m2 dienā) | > 30
  Vidēja plūdmaiņu amplitūda: 1–5
  < 30 | Vidējs: 1–3
  Atklāti vai pasargāti | Pilnīga
  Vairākas diennaktis |
| NEA1/26 B21 | Atklātā okeāna vai slēgtas jūras ūdeņi, atklāti vai pasargāti, eihalīni, sekli
  Zemas temperatūras ūdeņi (galvenokārt < 13 °C) un vidējs gaismas starojums (FAR galvenokārt < 29 mol/m2 dienā) | > 30
  Galvenokārt vidēja plūdmaiņu amplitūda: 1–5
  < 30 | Vidējs: 1–3
  Atklāti vai pasargāti | Pilnīga
  Vairākas diennaktis |
| Apakštipi attiecībā uz fitoplanktonu |
| NEA1/26a | Atklātā okeāna ūdeņi, atklāti vai pasargāti, eihalīni, sekli | > 30
  Vidēja plūdmaiņu amplitūda: 1–5
  < 30 | Vidējs: 1–3
  Atklāti vai pasargāti | Pilnīga
  Vairākas diennaktis |
| NEA1/26b | Slēgto jūru ūdeņi, atklāti vai pasargāti, eihalīni, sekli | > 30
  Vidēja plūdmaiņu amplitūda: 1–5
  < 30 | Vidējs: 1–3
  Atklāti vai pasargāti | Pilnīga
  Vairākas diennaktis |
| NEA1/26c | Slēgto jūru ūdeņi, atklāti vai pasargāti, daļēji stratificēti | > 30
  Maza/vidēja plūdmaiņu amplitūda: < 1–5
  < 30 | Vidējs: 1–3
  Atklāti vai pasargāti | Daļēja stratifikācija
  No vairākām diennaktīm līdz nedēļām |
| NEA1/26d | Skandināvijas piekrastes ūdeņi, atklāti vai pasargāti, sekli | > 30
  Maza plūdmaiņu amplitūda: < 1
  < 30 | Mazs: < 1
  Atklāti vai mēreni atklāti | Daļēja stratifikācija
  No vairākām diennaktīm līdz nedēļām |
| NEA1/26e | Apvelinga apgabali, atklāti vai pasargāti, eihalīni, sekli | > 30
  Vidēja plūdmaiņu amplitūda: 1–5
  < 30 | Vidējs: 1–3
  Atklāti vai pasargāti | Pilnīga
  Vairākas diennaktis |
| Tipi attiecībā uz fitoplanktonu, makroaļģēm, jūraszālēm, sāļo purvu ekosistēmām, bentiskajiem bezmugurkaulniekiem un zivīm (pārejas ūdeņi) |
| NEA3/4 | Polihalīni, atklāti vai mēreni atklāti (Vatu jūras tips) | Polihalīni: 18–30
  Vidēja plūdmaiņu amplitūda: 1–5
  < 30 | Vidējs: 1–3
  Atklāti vai mēreni atklāti | Pilnīga
  Vairākas diennaktis |
| NEA7 | Dziļu fjordu un šauru jūras līču sistēmas | > 30
  Vidēja plūdmaiņu amplitūda: 1–5
  > 30 | Mazs: < 1
  Pasargāti | Pilnīga
  Vairākas diennaktis |
| NEA8a | Skageraka iekšējā loka tips, polihalīni ūdeņi, maza plūdmaiņu amplitūda, mēreni atklāti, sekli | Polihalīni: 25–30
  Maza plūdmaiņu amplitūda: < 1
  > 30 | Mazs: < 1
  Mēreni atklāti | Pilnīga
  No vairākām diennaktīm līdz nedēļām |
| NEA8b | Skageraka iekšējā loka tips, polihalīni ūdeņi, maza plūdmaiņu amplitūda, mēreni pasargāti, sekli | Polihalīni: 10–30
  Maza plūdmaiņu amplitūda: < 1
  < 30 | Mazs: < 1
  Pasargāti vai mēreni atklāti | Daļēja stratifikācija
  No vairākām diennaktīm līdz nedēļām |
| NEA9 | Fjords ar seklu pārgāzni pie ieejas jūrā, kura maksimālais dziļums centrālajā baseinā ir ļoti liels un dziļūdeņu apmaiņa ir vāja | Polihalīni: 25–30
  Maza plūdmaiņu amplitūda: < 1
  > 30 | Mazs: < 1
  Pasargāti | Daļēja stratifikācija
  Vairākas nedēļas |
| NEA10 | Skageraka ārējā loka tips, polihalīni ūdeņi, maza plūdmaiņu amplitūda, atklāti, dziļi | Polihalīni: 25–30
  Maza plūdmaiņu amplitūda: < 1
  > 30 | Mazs: < 1
  Atklāti | Daļēja stratifikācija
  Vairākas diennaktis |
| NEA11 | Pārejas ūdeņi | Oligohalīni: 0–35
  No mazas līdz lielai plūdmaiņu amplitūdai:
  < 30 | Mainīgs
  Pasargāti vai mēreni atklāti | Pastāvīga daļēja stratifikācija
  No vairākām diennaktīm līdz nedēļām |

Tips

Raksturojums

Sāļums (PSV)

Plūdmaiņu amplitūda (m)

Dziļums (m)

Straumes ātrums (mezglos)

Pakļautība iedarbībai

Sajaukšanās

Ūdens apmaiņas laiks

Tips attiecībā uz oportūnistiskām ziedošajām makroaļģēm, jūraszālēm, sāļo purvu ekosistēmām un bentiskajiem bezmugurkaulniekiem

NEA1/26

Atklātā okeāna vai slēgtas jūras ūdeņi, atklāti vai pasargāti, eihalīni, sekli

> 30

Vidēja plūdmaiņu amplitūda: 1–5

< 30

Vidējs: 1–3

Atklāti vai pasargāti

Pilnīga

Vairākas diennaktis (līdz nedēļām Vatu jūrā)

Apakštipi attiecībā uz plūdmaiņu zonas makroaļģēm

NEA1/26 A2

Atklātā okeāna ūdeņi, atklāti vai pasargāti, eihalīni, sekli

Vidējas temperatūras ūdeņi (galvenokārt > 13 °C) un augsts gaismas starojums (fotosintētiski aktīvā radiācija (FAR) galvenokārt > 29 mol/m2 dienā)

> 30

Vidēja plūdmaiņu amplitūda: 1–5

< 30

Vidējs: 1–3

Atklāti vai pasargāti

Pilnīga

Vairākas diennaktis

NEA1/26 B21

Atklātā okeāna vai slēgtas jūras ūdeņi, atklāti vai pasargāti, eihalīni, sekli

Zemas temperatūras ūdeņi (galvenokārt < 13 °C) un vidējs gaismas starojums (FAR galvenokārt < 29 mol/m2 dienā)

> 30

Galvenokārt vidēja plūdmaiņu amplitūda: 1–5

< 30

Vidējs: 1–3

Atklāti vai pasargāti

Pilnīga

Vairākas diennaktis

Apakštipi attiecībā uz fitoplanktonu

NEA1/26a

Atklātā okeāna ūdeņi, atklāti vai pasargāti, eihalīni, sekli

> 30

Vidēja plūdmaiņu amplitūda: 1–5

< 30

Vidējs: 1–3

Atklāti vai pasargāti

Pilnīga

Vairākas diennaktis

NEA1/26b

Slēgto jūru ūdeņi, atklāti vai pasargāti, eihalīni, sekli

> 30

Vidēja plūdmaiņu amplitūda: 1–5

< 30

Vidējs: 1–3

Atklāti vai pasargāti

Pilnīga

Vairākas diennaktis

NEA1/26c

Slēgto jūru ūdeņi, atklāti vai pasargāti, daļēji stratificēti

> 30

Maza/vidēja plūdmaiņu amplitūda: < 1–5

< 30

Vidējs: 1–3

Atklāti vai pasargāti

Daļēja stratifikācija

No vairākām diennaktīm līdz nedēļām

NEA1/26d

Skandināvijas piekrastes ūdeņi, atklāti vai pasargāti, sekli

> 30

Maza plūdmaiņu amplitūda: < 1

< 30

Mazs: < 1

Atklāti vai mēreni atklāti

Daļēja stratifikācija

No vairākām diennaktīm līdz nedēļām

NEA1/26e

Apvelinga apgabali, atklāti vai pasargāti, eihalīni, sekli

> 30

Vidēja plūdmaiņu amplitūda: 1–5

< 30

Vidējs: 1–3

Atklāti vai pasargāti

Pilnīga

Vairākas diennaktis

Tipi attiecībā uz fitoplanktonu, makroaļģēm, jūraszālēm, sāļo purvu ekosistēmām, bentiskajiem bezmugurkaulniekiem un zivīm (pārejas ūdeņi)

NEA3/4

Polihalīni, atklāti vai mēreni atklāti (Vatu jūras tips)

Polihalīni: 18–30

Vidēja plūdmaiņu amplitūda: 1–5

< 30

Vidējs: 1–3

Atklāti vai mēreni atklāti

Pilnīga

Vairākas diennaktis

NEA7

Dziļu fjordu un šauru jūras līču sistēmas

> 30

Vidēja plūdmaiņu amplitūda: 1–5

> 30

Mazs: < 1

Pasargāti

Pilnīga

Vairākas diennaktis

NEA8a

Skageraka iekšējā loka tips, polihalīni ūdeņi, maza plūdmaiņu amplitūda, mēreni atklāti, sekli

Polihalīni: 25–30

Maza plūdmaiņu amplitūda: < 1

> 30

Mazs: < 1

Mēreni atklāti

Pilnīga

No vairākām diennaktīm līdz nedēļām

NEA8b

Skageraka iekšējā loka tips, polihalīni ūdeņi, maza plūdmaiņu amplitūda, mēreni pasargāti, sekli

Polihalīni: 10–30

Maza plūdmaiņu amplitūda: < 1

< 30

Mazs: < 1

Pasargāti vai mēreni atklāti

Daļēja stratifikācija

No vairākām diennaktīm līdz nedēļām

NEA9

Fjords ar seklu pārgāzni pie ieejas jūrā, kura maksimālais dziļums centrālajā baseinā ir ļoti liels un dziļūdeņu apmaiņa ir vāja

Polihalīni: 25–30

Maza plūdmaiņu amplitūda: < 1

> 30

Mazs: < 1

Pasargāti

Daļēja stratifikācija

Vairākas nedēļas

NEA10

Skageraka ārējā loka tips, polihalīni ūdeņi, maza plūdmaiņu amplitūda, atklāti, dziļi

Polihalīni: 25–30

Maza plūdmaiņu amplitūda: < 1

> 30

Mazs: < 1

Atklāti

Daļēja stratifikācija

Vairākas diennaktis

NEA11

Pārejas ūdeņi

Oligohalīni: 0–35

No mazas līdz lielai plūdmaiņu amplitūdai:

< 30

Mainīgs

Pasargāti vai mēreni atklāti

Pastāvīga daļēja stratifikācija

No vairākām diennaktīm līdz nedēļām

Valstis, kam ir kopīgi interkalibrētie tipi:

Piekrastes ūdeņi

| Tips NEA1/26 attiecībā uz oportūnistiskajām ziedošajām makroaļģēm, jūraszālēm, sāļo purvu ekosistēmām | : | Beļģija, Francija, Vācija, Īrija, Nīderlande, Portugāle, Spānija, Apvienotā Karaliste |
| --- | --- | --- |
| Tips NEA1/26 A2 attiecībā uz plūdmaiņu zonas makroaļģēm | : | Francija, Spānija, Portugāle |
| Tips NEA1/26 B21 attiecībā uz plūdmaiņu zonas makroaļģēm | : | Francija, Īrija, Norvēģija, Apvienotā Karaliste |
| Tips NEA1/26a attiecībā uz fitoplanktonu | : | Spānija, Francija, Īrija, Norvēģija, Apvienotā Karaliste |
| Tips NEA1/26b attiecībā uz fitoplanktonu | : | Beļģija, Francija, Nīderlande, Apvienotā Karaliste |
| Tips NEA1/26c attiecībā uz fitoplanktonu | : | Vācija, Dānija |
| Tips NEA1/26d attiecībā uz fitoplanktonu | : | Dānija |
| Tips NEA1/26e attiecībā uz fitoplanktonu | : | Portugāle, Spānija |
| Tips NEA3/4 | : | Vācija, Nīderlande |
| Tips NEA7 | : | Norvēģija, Apvienotā Karaliste |
| Tips NEA8a | : | Norvēģija, Zviedrija |
| Tips NEA8b | : | Dānija, Zviedrija |
| Tips NEA9 | : | Norvēģija, Zviedrija |
| Tips NEA10 | : | Norvēģija, Zviedrija |

Tips NEA1/26 attiecībā uz oportūnistiskajām ziedošajām makroaļģēm, jūraszālēm, sāļo purvu ekosistēmām

:

Beļģija, Francija, Vācija, Īrija, Nīderlande, Portugāle, Spānija, Apvienotā Karaliste

Tips NEA1/26 A2 attiecībā uz plūdmaiņu zonas makroaļģēm

:

Francija, Spānija, Portugāle

Tips NEA1/26 B21 attiecībā uz plūdmaiņu zonas makroaļģēm

:

Francija, Īrija, Norvēģija, Apvienotā Karaliste

Tips NEA1/26a attiecībā uz fitoplanktonu

:

Spānija, Francija, Īrija, Norvēģija, Apvienotā Karaliste

Tips NEA1/26b attiecībā uz fitoplanktonu

:

Beļģija, Francija, Nīderlande, Apvienotā Karaliste

Tips NEA1/26c attiecībā uz fitoplanktonu

:

Vācija, Dānija

Tips NEA1/26d attiecībā uz fitoplanktonu

:

Dānija

Tips NEA1/26e attiecībā uz fitoplanktonu

:

Portugāle, Spānija

Tips NEA3/4

:

Vācija, Nīderlande

Tips NEA7

:

Norvēģija, Apvienotā Karaliste

Tips NEA8a

:

Norvēģija, Zviedrija

Tips NEA8b

:

Dānija, Zviedrija

Tips NEA9

:

Norvēģija, Zviedrija

Tips NEA10

:

Norvēģija, Zviedrija

Pārejas ūdeņi

| Tips NEA11 | : | Beļģija, Vācija, Spānija, Francija, Īrija, Nīderlande, Portugāle, Apvienotā Karaliste |
| --- | --- | --- |

Tips NEA11

:

Beļģija, Vācija, Spānija, Francija, Īrija, Nīderlande, Portugāle, Apvienotā Karaliste

ATLANTIJAS OKEĀNA ZIEMEĻAUSTRUMU DAĻAS INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Bentiskie bezmugurkaulnieki

Rezultāti: interkalibrēto valsts klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Rezultāti attiecināmi tikai uz mīkstā substrāta biotopiem (zem plūdmaiņu līmeņa esošie dūņu/smilšu biotopi).

Piekrastes ūdeņi

| Dalībvalsts | Interkalibrētās valsts klasifikācijas metodes | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Tips NEA8b |
| Dānija | DKI | 0,84 | 0,68 |
| Zviedrija | BQI | 0,71 | 0,54 |
| Tipi NEA8a/9/10 |
| Norvēģija | NQI | 0,82 | 0,63 |
| Zviedrija | BQI | 0,71 | 0,54 |

Dalībvalsts

Interkalibrētās valsts klasifikācijas metodes

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Tips NEA8b

Dānija

DKI

0,84

0,68

Zviedrija

BQI

0,71

0,54

Tipi NEA8a/9/10

Norvēģija

NQI

0,82

0,63

Zviedrija

BQI

0,71

0,54

Rezultāti attiecībā uz piekrastes ūdeņiem, TIPI NEA 1/26 UN NEA7: SK. II PIELIKUMU

Pārejas ūdeņi

INTERKALIBRĀCIJA NAV PABEIGTA

ATLANTIJAS OKEĀNA ZIEMEĻAUSTRUMU DAĻAS INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Fitoplanktons

Piekrastes ūdeņi

Fitoplanktons: parametrs, kas ir biomasas indikators (hlorofils-a)

Rezultāti: ekoloģiskās kvalitātes koeficienti un parametru vērtības

Parametra vērtības izteiktas μg/l kā 90. procentiles vērtība, kas aprēķināta attiecībā uz definēto augšanas sezonu sešu gadu laikposmā. Rezultāti saistāmi ar ģeogrāfiskajiem apgabaliem, kas ietverti šajos tipos, kā izklāstīts tehniskajā ziņojumā.

| Dalībvalsts | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti | Vērtības (μg/l, 90. procentile) |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem | Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| NEA1/26c | | | | |
| Dānija | 0,67 | 0,44 | 5 | 7,5 |
| Vācija | 0,67 | 0,44 | 5 | 7,5 |

Dalībvalsts

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Vērtības (μg/l, 90. procentile)

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

NEA1/26c

Dānija

0,67

0,44

5

7,5

Vācija

0,67

0,44

5

7,5

Rezultāti attiecībā uz piekrastes ūdeņiem, TIPI NEA 1/26a, NEA 1/26b, NEA1/26e, NEA 3/4, NEA9, NEA10: SK. II PIELIKUMU

Pārejas ūdeņi

INTERKALIBRĀCIJA NAV PABEIGTA

ATLANTIJAS OKEĀNA ZIEMEĻAUSTRUMU DAĻAS INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Makroaļģes un segsēkļi

Piekrastes ūdeņi

Rezultāti: makroaļģu parametrs — plūdmaiņu zonas vai zem plūdmaiņu līmeņa esošās makroaļģes akmeņainā substrātā

Piekrastes ūdeņi

| Dalībvalsts | Interkalibrētās valsts klasifikācijas metodes | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Tips NEA1/26 A2 attiecībā uz plūdmaiņu zonas makroaļģēm |
| Francija | CCO — pārklājums, raksturīgās sugas, oportūnistiskās sugas plūdmaiņu zonā akmeņainā substrātā | 0,80 | 0,60 |
| Portugāle | PMarMAT — rīks jūras novērtēšanai pēc makroaļģu rādītājiem | 0,80 | 0,61 |
| Spānija | CFR — akmeņainu substrātu kvalitāte | 0,81 | 0,60 |
| Spānija | RICQI — akmeņainu substrātu sabiedrības kvalitātes rādītājs plūdmaiņu zonā | 0,82 | 0,60 |
| Spānija | RSL — saīsināts sugu saraksts | 0,75 | 0,48 |
| Tips NEA1/26 B21 attiecībā uz plūdmaiņu zonas makroaļģēm |
| Īrija | RSL — saīsināts akmeņainiem krastiem raksturīgo sugu saraksts | 0,80 | 0,60 |
| Norvēģija | RSLA — saīsināts akmeņainiem krastiem raksturīgo sugu saraksts | 0,80 | 0,60 |
| Apvienotā Karaliste | RSL — saīsināts akmeņainiem krastiem raksturīgo sugu saraksts | 0,80 | 0,60 |
| Tips NEA7 attiecībā uz plūdmaiņu zonas makroaļģēm |
| Norvēģija | RSLA — saīsināts akmeņainiem krastiem raksturīgo sugu saraksts ar sastopamības rādītājiem | 0,80 | 0,60 |
| Apvienotā Karaliste | RSL — saīsināts akmeņainiem krastiem raksturīgo sugu saraksts | 0,80 | 0,60 |
| Tips NEA8a/9/10 attiecībā makroaļģēm zem plūdmaiņu līmeņa |
| Norvēģija | MSMDI — daudzsugu maksimālā augšanas dziļuma indekss | 0,80 | 0,60 |
| Zviedrija | MSMDI — daudzsugu maksimālā augšanas dziļuma indekss | 0,80 | 0,60 |

Dalībvalsts

Interkalibrētās valsts klasifikācijas metodes

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Tips NEA1/26 A2 attiecībā uz plūdmaiņu zonas makroaļģēm

Francija

CCO — pārklājums, raksturīgās sugas, oportūnistiskās sugas plūdmaiņu zonā akmeņainā substrātā

0,80

0,60

Portugāle

PMarMAT — rīks jūras novērtēšanai pēc makroaļģu rādītājiem

0,80

0,61

Spānija

CFR — akmeņainu substrātu kvalitāte

0,81

0,60

Spānija

RICQI — akmeņainu substrātu sabiedrības kvalitātes rādītājs plūdmaiņu zonā

0,82

0,60

Spānija

RSL — saīsināts sugu saraksts

0,75

0,48

Tips NEA1/26 B21 attiecībā uz plūdmaiņu zonas makroaļģēm

Īrija

RSL — saīsināts akmeņainiem krastiem raksturīgo sugu saraksts

0,80

0,60

Norvēģija

RSLA — saīsināts akmeņainiem krastiem raksturīgo sugu saraksts

0,80

0,60

Apvienotā Karaliste

RSL — saīsināts akmeņainiem krastiem raksturīgo sugu saraksts

0,80

0,60

Tips NEA7 attiecībā uz plūdmaiņu zonas makroaļģēm

Norvēģija

RSLA — saīsināts akmeņainiem krastiem raksturīgo sugu saraksts ar sastopamības rādītājiem

0,80

0,60

Apvienotā Karaliste

RSL — saīsināts akmeņainiem krastiem raksturīgo sugu saraksts

0,80

0,60

Tips NEA8a/9/10 attiecībā makroaļģēm zem plūdmaiņu līmeņa

Norvēģija

MSMDI — daudzsugu maksimālā augšanas dziļuma indekss

0,80

0,60

Zviedrija

MSMDI — daudzsugu maksimālā augšanas dziļuma indekss

0,80

0,60

Rezultāti attiecībā uz makroaļģēm — parametrs: plūdmaiņu zonas ziedošās makroaļģes, tips NEA1/26: SK. II PIELIKUMU

Pārejas ūdeņi

Rezultāti attiecībā uz makroaļģēm — parametrs: plūdmaiņu zonas ziedošās makroaļģes, tips NEA11: SK. II PIELIKUMU

Rezultāti: segsēkļi — subBQE, kas ir jūraszāļu indikators

Rezultāti: interkalibrēto valsts klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Piekrastes ūdeņi

| Dalībvalsts | Interkalibrētās valsts klasifikācijas metodes | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Tips NEA3/4 |
| Vācija | SG - Bewertungssystem für Makroalgen und Seegräser der Küsten- und Übergangsgewässer zur Umsetzung der EG-Wasserrahmenrichtlinie in Deutschland | 0,80 | 0,60 |
| Nīderlande | Katra ūdensobjekta jūraszāļu audžu monitorings, izmantojot aerofotogrāfijas un in situ datus un nosakot katras sugas izplatību un blīvumu | 0,80 | 0,60 |

Dalībvalsts

Interkalibrētās valsts klasifikācijas metodes

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Tips NEA3/4

Vācija

SG - Bewertungssystem für Makroalgen und Seegräser der Küsten- und Übergangsgewässer zur Umsetzung der EG-Wasserrahmenrichtlinie in Deutschland

0,80

0,60

Nīderlande

Katra ūdensobjekta jūraszāļu audžu monitorings, izmantojot aerofotogrāfijas un in situ datus un nosakot katras sugas izplatību un blīvumu

0,80

0,60

Rezultāti attiecībā uz segsēkļiem (subBQE, kas ir jūraszāļu indikators), tips 1/26: SK. II PIELIKUMU

Pārejas ūdeņi

Rezultāti attiecībā uz segsēkļiem (subBQE, kas ir jūraszāļu indikators), tips NEA11: SK. II PIELIKUMU

ATLANTIJAS OKEĀNA ZIEMEĻAUSTRUMU DAĻAS INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Zivis (pārejas ūdeņi)

Rezultāti: interkalibrēto valsts klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

| Dalībvalsts | Interkalibrētās valsts klasifikācijas metodes | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Beļģija | EBI — Zēšeldes grīvas biotiskais indekss | 0,85 | 0,615 |
| Francija | ELFI — grīvu un lagūnu zivju indekss | 0,91 | 0,675 |
| Vācija | FAT – TW - Fischbasiertes Bewertungswerkzeug für Übergangsgewässer der norddeutschen Ästuare | 0,84 | 0,62 |
| Īrija | TFCI — pārejas ūdeņu zivju klasifikācijas indekss | 0,81 | 0,58 |
| Nīderlande | FAT – TW – ŪPD pārejas ūdeņu zivju indekss, tips O2 | 0,80 | 0,60 |
| Portugāle | EFAI — grīvu zivju klasifikācijas indekss | 0,865 | 0,70 |
| Spānija | AFI – AZTI zivju indekss | 0,78 | 0,55 |
| Spānija | TFCI — pārejas ūdeņu zivju klasifikācijas indekss | 0,90 | 0,65 |
| Apvienotā Karaliste (Ziemeļīrija) | TFCI — pārejas ūdeņu zivju klasifikācijas indekss | 0,81 | 0,58 |

Dalībvalsts

Interkalibrētās valsts klasifikācijas metodes

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Beļģija

EBI — Zēšeldes grīvas biotiskais indekss

0,85

0,615

Francija

ELFI — grīvu un lagūnu zivju indekss

0,91

0,675

Vācija

FAT – TW - Fischbasiertes Bewertungswerkzeug für Übergangsgewässer der norddeutschen Ästuare

0,84

0,62

Īrija

TFCI — pārejas ūdeņu zivju klasifikācijas indekss

0,81

0,58

Nīderlande

FAT – TW – ŪPD pārejas ūdeņu zivju indekss, tips O2

0,80

0,60

Portugāle

EFAI — grīvu zivju klasifikācijas indekss

0,865

0,70

Spānija

AFI – AZTI zivju indekss

0,78

0,55

Spānija

TFCI — pārejas ūdeņu zivju klasifikācijas indekss

0,90

0,65

Apvienotā Karaliste (Ziemeļīrija)

TFCI — pārejas ūdeņu zivju klasifikācijas indekss

0,81

0,58

ŪDEŅU KATEGORIJA: Piekrastes un pārejas ūdeņi

INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀ GRUPA: Vidusjūras

Tipoloģija ar reģionu kopējiem interkalibrācijas tipiem ir noteikta tikai attiecībā uz fitoplanktonu (sk. turpmāk).

Attiecībā uz bentiskajiem bezmugurkaulniekiem, makroaļģēm un jūraszālēm interkalibrācijas rezultāti attiecas uz visu Vidusjūras teritoriju, kas ietilpst dalībvalstu teritorijā.

VIDUSJŪRAS REĢIONA INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Bentiskie bezmugurkaulnieki

Rezultāti: valsts klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Piekrastes ūdeņi

Šie rezultāti attiecas tikai uz mīksto substrātu.

| Dalībvalsts | Interkalibrētās valsts klasifikācijas metodes | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Metodes ar daudzveidības parametru |
| Itālija | M-AMBI | 0,81 | 0,61 |
| Slovēnija | M-AMBI | 0,83 | 0,62 |
| Metodes bez daudzveidības parametra |
| Kipra | Bentix | 0,75 | 0,58 |
| Francija | AMBI | 0,83 | 0,58 |
| Grieķija | Bentix | 0,75 | 0,58 |
| Spānija | BOPA | 0,95 | 0,54 |
| Spānija | MEDOCC | 0,73 | 0,47 |

Dalībvalsts

Interkalibrētās valsts klasifikācijas metodes

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Metodes ar daudzveidības parametru

Itālija

M-AMBI

0,81

0,61

Slovēnija

M-AMBI

0,83

0,62

Metodes bez daudzveidības parametra

Kipra

Bentix

0,75

0,58

Francija

AMBI

0,83

0,58

Grieķija

Bentix

0,75

0,58

Spānija

BOPA

0,95

0,54

Spānija

MEDOCC

0,73

0,47

Pārejas ūdeņi

INTERKALIBRĀCIJA NAV PABEIGTA

VIDUSJŪRAS INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Fitoplanktons

Interkalibrēto tipu apraksts attiecībā uz piekrastes ūdeņiem (tikai attiecībā uz fitoplanktonu)

| Tips | Apraksts | Blīvums (kg/m3) | Vidējais sāļums gadā (PSV) |
| --- | --- | --- | --- |
| I tips | Liela ieplūstošā saldūdens ietekme | < 25 | < 34,5 |
| Tips IIA,


  IIA (Adrijas jūras) | Mērena ieplūstošā saldūdens ietekme (kontinenta ietekme) | 25–27 | 34,5–37,5 |
| Tips IIIW | Kontinentāla piekraste, neietekmē saldūdens ieplūšana (Rietumu baseins) | > 27 | > 37,5 |
| Tips IIIE | Neietekmē saldūdens ieplūšana (Austrumu baseins) | > 27 | > 37,5 |
| Tips Island-W | Salu piekraste (Rietumu baseins) | Viss diapazons | Viss diapazons |

Tips

Apraksts

Blīvums (kg/m3)

Vidējais sāļums gadā (PSV)

I tips

Liela ieplūstošā saldūdens ietekme

< 25

< 34,5

Tips IIA,

IIA (Adrijas jūras)

Mērena ieplūstošā saldūdens ietekme (kontinenta ietekme)

25–27

34,5–37,5

Tips IIIW

Kontinentāla piekraste, neietekmē saldūdens ieplūšana (Rietumu baseins)

> 27

> 37,5

Tips IIIE

Neietekmē saldūdens ieplūšana (Austrumu baseins)

> 27

> 37,5

Tips Island-W

Salu piekraste (Rietumu baseins)

Viss diapazons

Viss diapazons

Valstis, kam ir kopīgi interkalibrētie tipi:

| Tips I | : | Francija, Itālija |
| --- | --- | --- |
| Tips IIA | : | Francija, Spānija, Itālija |
| Tips IIA (Adrijas jūras) | : | Itālija, Slovēnija |
| Tips Island-W | : | Francija, Spānija, Itālija |
| Tips IIIW | : | Francija, Spānija, Itālija |
| Tips IIIE | : | Grieķija, Kipra |

Tips I

:

Francija, Itālija

Tips IIA

:

Francija, Spānija, Itālija

Tips IIA (Adrijas jūras)

:

Itālija, Slovēnija

Tips Island-W

:

Francija, Spānija, Itālija

Tips IIIW

:

Francija, Spānija, Itālija

Tips IIIE

:

Grieķija, Kipra

Piekrastes ūdeņi

Rezultāti parametram, kas ir biomasas indikators (hlorofils-a): SK. II PIELIKUMU

Pārejas ūdeņi

INTERKALIBRĀCIJA NAV PABEIGTA

VIDUSJŪRAS INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Makroaļģes un segsēkļi

Piekrastes ūdeņi

Makroaļģes: sub-BQE, kas ir makroaļģu un segsēkļu indikators

Rezultāti: interkalibrēto valsts klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Šie rezultāti attiecas uz augšējo sublitorālo zonu (3,5–0,2 m dziļumā) akmeņainās piekrastēs.

| Dalībvalsts | Interkalibrētās valsts klasifikācijas metodes | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Kipra | EEI-c — ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanas indekss | 0,76 | 0,48 |
| Francija | CARLIT — akmeņainu piekrastu litorāles un augšējās sublitorāles sabiedrību kartogrāfija | 0,75 | 0,60 |
| Grieķija | EEI-c — ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanas indekss | 0,76 | 0,48 |
| Itālija | CARLIT — akmeņainu piekrastu litorāles un augšējās sublitorāles sabiedrību kartogrāfija | 0,75 | 0,60 |
| Slovēnija | EEI-c — ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanas indekss | 0,76 | 0,48 |
| Spānija | CARLIT — akmeņainu piekrastu litorāles un augšējās sublitorāles sabiedrību kartogrāfija | 0,75 | 0,60 |

Dalībvalsts

Interkalibrētās valsts klasifikācijas metodes

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Kipra

EEI-c — ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanas indekss

0,76

0,48

Francija

CARLIT — akmeņainu piekrastu litorāles un augšējās sublitorāles sabiedrību kartogrāfija

0,75

0,60

Grieķija

EEI-c — ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanas indekss

0,76

0,48

Itālija

CARLIT — akmeņainu piekrastu litorāles un augšējās sublitorāles sabiedrību kartogrāfija

0,75

0,60

Slovēnija

EEI-c — ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanas indekss

0,76

0,48

Spānija

CARLIT — akmeņainu piekrastu litorāles un augšējās sublitorāles sabiedrību kartogrāfija

0,75

0,60

Jūraszāles: sub-BQE, kas ir makroaļģu un segsēkļu indikators

Rezultāti: interkalibrēto valsts klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

| Dalībvalsts | Interkalibrētās valsts klasifikācijas metodes | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Kipra | PREI — Posidonia oceanica ātrais un vienkāršais indekss | 0,775 | 0,55 |
| Francija | PREI — Posidonia oceanica ātrais un vienkāršais indekss | 0,775 | 0,55 |
| Itālija | PREI — Posidonia oceanica ātrais un vienkāršais indekss | 0,775 | 0,55 |
| Spānija | POMI — Posidonia oceanica vairākparametru indekss | 0,775 | 0,55 |
| Spānija | Valencian-CS | 0,775 | 0,55 |

Dalībvalsts

Interkalibrētās valsts klasifikācijas metodes

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Kipra

PREI — Posidonia oceanica ātrais un vienkāršais indekss

0,775

0,55

Francija

PREI — Posidonia oceanica ātrais un vienkāršais indekss

0,775

0,55

Itālija

PREI — Posidonia oceanica ātrais un vienkāršais indekss

0,775

0,55

Spānija

POMI — Posidonia oceanica vairākparametru indekss

0,775

0,55

Spānija

Valencian-CS

0,775

0,55

Makroaļģes un segsēkļi

Pārejas ūdeņi

Rezultāti: interkalibrēto valsts klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

| Dalībvalsts | Interkalibrētās valsts klasifikācijas metodes | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Francija | Exclame | 0,80 | 0,60 |
| Grieķija | EEI-c — ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanas indekss | 0,70 | 0,40 |
| Itālija | MaQI — makrofītu kvalitātes indekss | 0,80 | 0,60 |

Dalībvalsts

Interkalibrētās valsts klasifikācijas metodes

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Francija

Exclame

0,80

0,60

Grieķija

EEI-c — ekoloģiskā stāvokļa novērtēšanas indekss

0,70

0,40

Itālija

MaQI — makrofītu kvalitātes indekss

0,80

0,60

ŪDEŅU KATEGORIJA: Piekrastes un pārejas ūdeņi

INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀ GRUPA: Melnā jūra

Kopēju interkalibrācijas tipu apraksts

| Tips | Apraksts |
| --- | --- |
| CW-BL1 | Piekrastes ūdeņi
  Mezohalīni, maza plūdmaiņu amplitūda: (< 1 m), sekli (< 30 m), mēreni atklāti, jaukts substrāts |

Tips

Apraksts

CW-BL1

Piekrastes ūdeņi

Mezohalīni, maza plūdmaiņu amplitūda: (< 1 m), sekli (< 30 m), mēreni atklāti, jaukts substrāts

Valstis, kam ir kopīgi interkalibrētie tipi:

Bulgārija un Rumānija

MELNĀS JŪRAS INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Fitoplanktons

Piekrastes ūdeņi

Rezultāti: interkalibrēto valsts klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

| Valsts | Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Bulgārija | IBI | 0,80 | 0,63 |
| Rumānija | IBI | 0,80 | 0,63 |

Valsts

Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Bulgārija

IBI

0,80

0,63

Rumānija

IBI

0,80

0,63

---

(1)  To izmantos Anglijā, Velsā un Skotijā.

(2)  Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem nav noteikta attiecībā uz ūdenskrātuvēm (gan LM5/7, gan LM8 ir ūdenskrātuves).

(3)  To izmantos Anglijā, Velsā un Skotijā.

(4)  To izmantos arī Apvienotajā Karalistē (Ziemeļīrijā).

---

II PIELIKUMS

ŪDEŅU KATEGORIJA: Piekrastes un pārejas ūdeņi

INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀ GRUPA: Baltijas jūras IĢG

BALTIJAS JŪRAS INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Fitoplanktons

Rezultāti parametram, kas ir biomasas indikators (hlorofils-a): ekoloģiskās kvalitātes koeficienti un parametru vērtības

Turpmāk sniegtie rezultāti attiecas uz vidējām vērtībām vasarā no maija/jūnija līdz septembrim.

Piekrastes ūdeņi

| Dalībvalsts | Valsts klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti | Parametra vērtības/diapazons
  Hlorofils-a (μg/l) |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem | Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| BC1 |
| Somija | 0,76 | 0,59 | 1,7 | 2,2 |
| Zviedrija | 0,87 | 0,65 | 1,5 | 2,0 |
| BC9 |
| Igaunija | 0,82 | 0,67 | 2,2 | 2,7 |
| Somija | 0,79 | 0,65 | 1,9 | 2,3 |
| Zviedrija | 0,80 | 0,67 | 1,5 | 1,8 |

Dalībvalsts

Valsts klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Parametra vērtības/diapazons

Hlorofils-a (μg/l)

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

BC1

Somija

0,76

0,59

1,7

2,2

Zviedrija

0,87

0,65

1,5

2,0

BC9

Igaunija

0,82

0,67

2,2

2,7

Somija

0,79

0,65

1,9

2,3

Zviedrija

0,80

0,67

1,5

1,8

ŪDEŅU KATEGORIJA: Piekrastes un pārejas ūdeņi

INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀ GRUPA: Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļa

ATLANTIJAS OKEĀNA ZIEMEĻAUSTRUMU DAĻAS INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Bentiskie bezmugurkaulnieki

Rezultāti: interkalibrēto valsts klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Rezultāti attiecināmi tikai uz mīkstā substrāta biotopiem (zem plūdmaiņu līmeņa esošie dūņu/smilšu biotopi).

Piekrastes ūdeņi

Tipi NEA 1/26 un NEA7

| Valsts | Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Tipi NEA1/26 un NEA 7 (indeksi, kas galvenokārt atspoguļo bagātināšanos ar organiskām vielām un toksiskā piesārņojuma radīto slodzi mīkstā substrāta biotopos) |
| Dānija | DKI | 0,67 | 0,53 |
| Francija | M-AMBI | 0,77 | 0,53 |
| Vācija | M-AMBI | 0,85 | 0,70 |
| Īrija | IQI | 0,75 | 0,64 |
| Nīderlande | BEQI2 | 0,78 | 0,58 |
| Norvēģija | NQI | 0,92 | 0,81 |
| Portugāle | P-BAT | 0,79 | 0,58 |
| Spānija | M-AMBI | 0,77 | 0,53 |
| Spānija | BO2A | 0,78 | 0,44 |
| Apvienotā Karaliste | IQI | 0,75 | 0,64 |
| Tips NEA1/26 (indekss, kas atspoguļo dažādas slodzes dažādos biotopos) |
| Beļģija | BEQI | 0,80 | 0,60 |

Valsts

Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Tipi NEA1/26 un NEA 7 (indeksi, kas galvenokārt atspoguļo bagātināšanos ar organiskām vielām un toksiskā piesārņojuma radīto slodzi mīkstā substrāta biotopos)

Dānija

DKI

0,67

0,53

Francija

M-AMBI

0,77

0,53

Vācija

M-AMBI

0,85

0,70

Īrija

IQI

0,75

0,64

Nīderlande

BEQI2

0,78

0,58

Norvēģija

NQI

0,92

0,81

Portugāle

P-BAT

0,79

0,58

Spānija

M-AMBI

0,77

0,53

Spānija

BO2A

0,78

0,44

Apvienotā Karaliste

IQI

0,75

0,64

Tips NEA1/26 (indekss, kas atspoguļo dažādas slodzes dažādos biotopos)

Beļģija

BEQI

0,80

0,60

ATLANTIJAS OKEĀNA ZIEMEĻAUSTRUMU DAĻAS INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors: fitoplanktons

Piekrastes ūdeņi

Fitoplanktons: parametrs, kas ir biomasas indikators (hlorofils-a)

Rezultāti: ekoloģiskās kvalitātes koeficienti un parametru vērtības

Parametra vērtības izteiktas μg/l kā 90. procentiles vērtība, kas aprēķināta attiecībā uz definēto augšanas sezonu sešu gadu laikposmā. Rezultāti saistāmi ar ģeogrāfiskajiem apgabaliem, kas ietverti šajos tipos, kā izklāstīts tehniskajā ziņojumā.

| Tips | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti | Vērtības (μg/l, 90. procentile) |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem | Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| NEA 1/26a |
| Francija | 0,67 | 0,33 | 5 | 10 |
| Īrija | 0,67 | 0,33 | 5 | 10 |
| Norvēģija | 0,67 | 0,33 | 2,5 | 5 |
| Spānijas dienviddaļa | 0,67 | 0,33 | 5 | 10 |
| Spānijas ziemeļdaļa, Austrumkantabrija | 0,67 | 0,33 | 1,5 | 3 |
| Spānijas ziemeļdaļa, Centrālkantabrija | 0,67 | 0,33 | 3 | 6 |
| Apvienotā Karaliste | 0,67 | 0,33 | 5 | 10 |
| NEA1/26b |
| Beļģija | 0,67 | 0,44 | 10 | 15 |
| Francija | 0,67 | 0,44 | 10 | 15 |
| Nīderlande | 0,67 | 0,44 | 10 | 15 |
| Apvienotā Karaliste | 0,67 | 0,44 | 10 | 15 |
| NEA3/4 |
| Vācija | 0,66 | 0,44 | 7-10 | 11-15 |
| Nīderlande | 0,66 | 0,44 | 10-14 | 15-21 |
| NEA1/26e |
| Portugāle | 0,67 | 0,44 | 6 – 8 | 9 – 12 |
| Spānija | 0,67 | 0,44 | 6 – 8 | 9 – 12 |
| NEA9 |
| Norvēģija | 0,67 | 0,33 | 2,5 | 5 |
| Zviedrija | 0,67 | 0,33 | 2,5 | 5 |
| NEA10 |
| Norvēģija | 0,67 | 0,33 | 3 | 6 |
| Zviedrija | 0,67 | 0,33 | 3 | 6 |

Tips

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Vērtības (μg/l, 90. procentile)

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

NEA 1/26a

Francija

0,67

0,33

5

10

Īrija

0,67

0,33

5

10

Norvēģija

0,67

0,33

2,5

5

Spānijas dienviddaļa

0,67

0,33

5

10

Spānijas ziemeļdaļa, Austrumkantabrija

0,67

0,33

1,5

3

Spānijas ziemeļdaļa, Centrālkantabrija

0,67

0,33

3

6

Apvienotā Karaliste

0,67

0,33

5

10

NEA1/26b

Beļģija

0,67

0,44

10

15

Francija

0,67

0,44

10

15

Nīderlande

0,67

0,44

10

15

Apvienotā Karaliste

0,67

0,44

10

15

NEA3/4

Vācija

0,66

0,44

7-10

11-15

Nīderlande

0,66

0,44

10-14

15-21

NEA1/26e

Portugāle

0,67

0,44

6 – 8

9 – 12

Spānija

0,67

0,44

6 – 8

9 – 12

NEA9

Norvēģija

0,67

0,33

2,5

5

Zviedrija

0,67

0,33

2,5

5

NEA10

Norvēģija

0,67

0,33

3

6

Zviedrija

0,67

0,33

3

6

ATLANTIJAS OKEĀNA ZIEMEĻAUSTRUMU DAĻAS INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀS GRUPAS REZULTĀTI

Bioloģiskās kvalitātes faktors: Makroaļģes un segsēkļi

Makroaļģes: parametrs — plūdmaiņu zonas mīkstā substrāta ziedošās makroaļģes, sastopamības indikators

Rezultāti: interkalibrētā valsts parametra ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Piekrastes ūdeņi

| Valsts | Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Tips NEA1/26 |
| Vācija | Bewertungssystem für opportunistische Makroalgen auf eulitoralen Weichböden der Küstengewässer | 0,80 | 0,60 |
| Īrija | OGA rīks — oportūnistisko zaļo makroaļģu sastopamība | 0,80 | 0,60 |
| Apvienotā Karaliste | Oportūnistisko makroaļģu ziedēšanas novērtēšanas rīks OMBT | 0,80 | 0,60 |

Valsts

Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Tips NEA1/26

Vācija

Bewertungssystem für opportunistische Makroalgen auf eulitoralen Weichböden der Küstengewässer

0,80

0,60

Īrija

OGA rīks — oportūnistisko zaļo makroaļģu sastopamība

0,80

0,60

Apvienotā Karaliste

Oportūnistisko makroaļģu ziedēšanas novērtēšanas rīks OMBT

0,80

0,60

Pārejas ūdeņi

| Valsts | Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Tips NEA11 |
| Īrija | OGA rīks — oportūnistisko zaļo makroaļģu sastopamība | 0,80 | 0,60 |
| Portugāle | BMI — ziedošo makroaļģu indekss (ziedošo makroaļģu novērtējums) | 0,80 | 0,60 |
| Apvienotā Karaliste | Oportūnistisko makroaļģu ziedēšanas novērtēšanas rīks OMBT | 0,80 | 0,60 |

Valsts

Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Tips NEA11

Īrija

OGA rīks — oportūnistisko zaļo makroaļģu sastopamība

0,80

0,60

Portugāle

BMI — ziedošo makroaļģu indekss (ziedošo makroaļģu novērtējums)

0,80

0,60

Apvienotā Karaliste

Oportūnistisko makroaļģu ziedēšanas novērtēšanas rīks OMBT

0,80

0,60

Rezultāti: segsēkļi — sub-BQE, kas ir makroaļģu un segsēkļu indikators

Piekrastes ūdeņi

Rezultāti: interkalibrēto valsts klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

| Valsts | Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Tips NEA1/26 |
| Francija | SBQ — jūraszāļu audžu kvalitāte piekrastes un pārejas ūdeņos | 0,80 | 0,60 |
| Vācija | SG — Bewertungssystem für Makroalgen und Seegräser der Küsten- und Übergangsgewässer zur Umsetzung der EG-Wasserrahmenrichtlinie in Deutschland | 0,80 | 0,60 |
| Īrija | Jūraszāļu sastopamība un sugu sadalījums plūdmaiņu zonā | 0,80 | 0,63 |

Valsts

Interkalibrētās valsts klasifikācijas sistēmas

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Tips NEA1/26

Francija

SBQ — jūraszāļu audžu kvalitāte piekrastes un pārejas ūdeņos

0,80

0,60

Vācija

SG — Bewertungssystem für Makroalgen und Seegräser der Küsten- und Übergangsgewässer zur Umsetzung der EG-Wasserrahmenrichtlinie in Deutschland

0,80

0,60

Īrija

Jūraszāļu sastopamība un sugu sadalījums plūdmaiņu zonā

0,80

0,63

Pārejas ūdeņi

Rezultāti: interkalibrēto valsts klasifikācijas sistēmu ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

| Tips un valsts | Interkalibrētais valsts parametrs | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Tips NEA11 |
| Francija | SBQ — jūraszāļu audžu kvalitāte piekrastes un pārejas ūdeņos | 0,80 | 0,60 |
| Vācija | SG — Bewertungssystem für Makroalgen und Seegräser der Küsten- und Übergangsgewässer zur Umsetzung der EG-Wasserrahmen-richtlinie in Deutschland | 0,80 | 0,60 |
| Īrija | Jūraszāļu sastopamība un sugu sadalījums plūdmaiņu zonā | 0,83 | 0,70 |
| Nīderlande | Katra ūdensobjekta jūraszāļu audžu monitorings, izmantojot aerofotogrāfijas un in situ datus un nosakot katras sugas izplatību un blīvumu | 0,80 | 0,60 |
| Portugāle | SQI — pārejas ūdeņu plūdmaiņu zonas jūraszāļu kvalitātes indekss | 0,80 | 0,60 |

Tips un valsts

Interkalibrētais valsts parametrs

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Tips NEA11

Francija

SBQ — jūraszāļu audžu kvalitāte piekrastes un pārejas ūdeņos

0,80

0,60

Vācija

SG — Bewertungssystem für Makroalgen und Seegräser der Küsten- und Übergangsgewässer zur Umsetzung der EG-Wasserrahmen-richtlinie in Deutschland

0,80

0,60

Īrija

Jūraszāļu sastopamība un sugu sadalījums plūdmaiņu zonā

0,83

0,70

Nīderlande

Katra ūdensobjekta jūraszāļu audžu monitorings, izmantojot aerofotogrāfijas un in situ datus un nosakot katras sugas izplatību un blīvumu

0,80

0,60

Portugāle

SQI — pārejas ūdeņu plūdmaiņu zonas jūraszāļu kvalitātes indekss

0,80

0,60

ŪDEŅU KATEGORIJA: Piekrastes un pārejas ūdeņi

INTERKALIBRĀCIJAS ĢEOGRĀFISKĀ GRUPA: Vidusjūras reģiona

Bioloģiskās kvalitātes faktors: fitoplanktons

Fitoplanktons: biomasas indikatīvais parametrs (hlorofils-a)

Piekrastes ūdeņi

Rezultāti: ekoloģiskās kvalitātes koeficienti un parametru vērtības

Parametra vērtības izteiktas kā μg/l kā hlorofila-a 90. procentiles vērtība, kas aprēķināta gada laikā vismaz piecu gadu periodā. Rezultāti saistāmi ar ģeogrāfiskajiem apgabaliem, kas ietverti šajos tipos, kā izklāstīts tehniskajā ziņojumā.

| Tips | Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti | Vērtības (μg/l, 90. procentile) |
| --- | --- | --- |
| Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem | Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem | Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem |
| Tips II-A |
| Francija | 0,80 | 0,53 | 2,38 | 3,58 |
| Spānija | 0,80 | 0,53 | 2,38 | 3,58 |
| Itālija (Tirēnu jūra) | 0,76 | 0,59 | 1,06 | 2,19 |
| Tips II-A (Adrijas jūras) |
| Itālija | 0,75 | 0,58 | 1,58 | 3,81 |
| Slovēnija | 0,75 | 0,58 | 1,58 | 3,81 |
| Tips Island-W |
| Francija | 0,80 | 0,50 | 0,75 | 1,20 |
| Spānija | 0,80 | 0,50 | 0,75 | 1,20 |
| Tips III-W |
| Francija | 0,80 | 0,50 | 1,13 | 1,80 |
| Spānija | 0,80 | 0,50 | 1,13 | 1,80 |
| Tips III-E |
| Kipra | 0,80 | 0,20 | 0,10 | 0,40 |
| Grieķija | 0,80 | 0,20 | 0,10 | 0,40 |

Tips

Ekoloģiskās kvalitātes koeficienti

Vērtības (μg/l, 90. procentile)

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Robeža starp ļoti labiem un labiem rādītājiem

Robeža starp labiem un vidējiem rādītājiem

Tips II-A

Francija

0,80

0,53

2,38

3,58

Spānija

0,80

0,53

2,38

3,58

Itālija (Tirēnu jūra)

0,76

0,59

1,06

2,19

Tips II-A (Adrijas jūras)

Itālija

0,75

0,58

1,58

3,81

Slovēnija

0,75

0,58

1,58

3,81

Tips Island-W

Francija

0,80

0,50

0,75

1,20

Spānija

0,80

0,50

0,75

1,20

Tips III-W

Francija

0,80

0,50

1,13

1,80

Spānija

0,80

0,50

1,13

1,80

Tips III-E

Kipra

0,80

0,20

0,10

0,40

Grieķija

0,80

0,20

0,10

0,40

---