# Uradni list L 247/2013

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2013.247.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 247 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5618. september 2013 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2013.247.slv

Uradni list

Evropske unije

L 247

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5618. september 2013

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) št. 885/2013 z dne 15. maja 2013 o dopolnitvi Direktive 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z zahtevami za zagotavljanje storitev obveščanja glede varnih in varovanih parkirišč za tovornjake in komercialna vozila (
  1
  ) | 1 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) št. 886/2013 z dne 15. maja 2013 o dopolnitvi Direktive 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s podatki in postopki za, po možnosti, brezplačno zagotavljanje osnovnih splošnih informacij uporabnikom v zvezi z varnostjo v cestnem prometu (
  1
  ) | 6 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) št. 887/2013 z dne 11. julija 2013 o nadomestitvi Priloge II in Priloge III k Uredbi (EU) št. 211/2011 Evropskega parlamenta in Sveta o državljanski pobudi | 11 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 888/2013 z dne 16. septembra 2013 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Oignon de Roscoff (ZOP)) | 20 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 889/2013 z dne 16. septembra 2013 o odobritvi večje spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Chufa de Valencia (ZOP)] | 22 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 890/2013 z dne 16. septembra 2013 o odobritvi manjše spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Amarene Brusche di Modena (ZGO)) | 24 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 891/2013 z dne 16. septembra 2013 o prepovedi ribolova na veleokega tuna v Atlantskem oceanu s plovili, ki plujejo pod zastavo Portugalske | 29 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 892/2013 z dne 16. septembra 2013 o prepovedi ribolova na rdečega okuna v vodah EU in mednarodnih vodah območja V ter mednarodnih vodah območij XII in XIV s plovili, ki plujejo pod zastavo Francije | 31 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 893/2013 z dne 16. septembra 2013 o prepovedi ribolova na skušo v območjih IIIa in IVbc s plovili, ki plujejo pod zastavo Nizozemske | 33 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 894/2013 z dne 17. septembra 2013 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 35 |
| | | SKLEPI |
| | | 2013/457/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 16. septembra 2013 o imenovanju sodnika Sodišča za uslužbence Evropske unije | 37 |
| | | SMERNICE |
| | | 2013/458/EU |
| | * | Smernica Evropske centralne banke z dne 30. julija 2013 o spremembah Smernice ECB/2011/23 o zahtevah Evropske centralne banke za statistično poročanje na področju zunanje statistike (ECB/2013/25) | 38 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 885/2013 z dne 15. maja 2013 o dopolnitvi Direktive 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z zahtevami za zagotavljanje storitev obveščanja glede varnih in varovanih parkirišč za tovornjake in komercialna vozila (
  1
  )

1

1

*

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 886/2013 z dne 15. maja 2013 o dopolnitvi Direktive 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s podatki in postopki za, po možnosti, brezplačno zagotavljanje osnovnih splošnih informacij uporabnikom v zvezi z varnostjo v cestnem prometu (
  1
  )

1

6

*

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 887/2013 z dne 11. julija 2013 o nadomestitvi Priloge II in Priloge III k Uredbi (EU) št. 211/2011 Evropskega parlamenta in Sveta o državljanski pobudi

11

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 888/2013 z dne 16. septembra 2013 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Oignon de Roscoff (ZOP))

20

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 889/2013 z dne 16. septembra 2013 o odobritvi večje spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Chufa de Valencia (ZOP)]

22

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 890/2013 z dne 16. septembra 2013 o odobritvi manjše spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Amarene Brusche di Modena (ZGO))

24

*

Uredba Komisije (EU) št. 891/2013 z dne 16. septembra 2013 o prepovedi ribolova na veleokega tuna v Atlantskem oceanu s plovili, ki plujejo pod zastavo Portugalske

29

*

Uredba Komisije (EU) št. 892/2013 z dne 16. septembra 2013 o prepovedi ribolova na rdečega okuna v vodah EU in mednarodnih vodah območja V ter mednarodnih vodah območij XII in XIV s plovili, ki plujejo pod zastavo Francije

31

*

Uredba Komisije (EU) št. 893/2013 z dne 16. septembra 2013 o prepovedi ribolova na skušo v območjih IIIa in IVbc s plovili, ki plujejo pod zastavo Nizozemske

33

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 894/2013 z dne 17. septembra 2013 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

35

SKLEPI

2013/457/EU

*

Sklep Sveta z dne 16. septembra 2013 o imenovanju sodnika Sodišča za uslužbence Evropske unije

37

SMERNICE

2013/458/EU

*

Smernica Evropske centralne banke z dne 30. julija 2013 o spremembah Smernice ECB/2011/23 o zahtevah Evropske centralne banke za statistično poročanje na področju zunanje statistike (ECB/2013/25)

(ECB/2013/25)

38

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Sklepa Skupnega odbora EGP št. 46/2013 z dne 15. marca 2013 o spremembi Priloge XXI (Statistika) k Sporazumu EGP (UL L 231, 29.8.2013) | 43 |

Popravki

*

Popravek Sklepa Skupnega odbora EGP št. 46/2013 z dne 15. marca 2013 o spremembi Priloge XXI (Statistika) k Sporazumu EGP (UL L 231, 29.8.2013)

(UL L 231, 29.8.2013)

43

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Obvestilo bralcem – Uredba Sveta (EU) št. 216/2013 z dne 7. marca 2013 o elektronski izdaji Uradnega lista Evropske unije
  (glej notranjo stran zadnje strani ovitka) | s3 |
| | * | Obvestilo bralcem – Način navajanja aktov (glej notranjo stran zadnje strani ovitka) | s3 |

*

Obvestilo bralcem – Uredba Sveta (EU) št. 216/2013 z dne 7. marca 2013 o elektronski izdaji Uradnega lista Evropske unije
  (glej notranjo stran zadnje strani ovitka)

Obvestilo bralcem – Uredba Sveta (EU) št. 216/2013 z dne 7. marca 2013 o elektronski izdaji Uradnega lista Evropske unije

s3

*

Obvestilo bralcem – Način navajanja aktov (glej notranjo stran zadnje strani ovitka)

Obvestilo bralcem – Način navajanja aktov

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 18.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 247/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 247/1

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 885/2013

z dne 15. maja 2013

o dopolnitvi Direktive 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z zahtevami za zagotavljanje storitev obveščanja glede varnih in varovanih parkirišč za tovornjake in komercialna vozila

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o okviru za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov v cestnem prometu in za vmesnike do drugih vrst prevoza (1) ter zlasti člena 3(e) in člena 6(1) Direktive,

po posvetovanju z evropskim nadzornikom za varstvo podatkov,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 3(e) Direktive 2010/40/EU kot prednostni ukrep določa zagotavljanje storitev obveščanja glede varnih in varovanih parkirišč za tovornjake in komercialna vozila. |
| --- | --- |

(1)

Člen 3(e) Direktive 2010/40/EU kot prednostni ukrep določa zagotavljanje storitev obveščanja glede varnih in varovanih parkirišč za tovornjake in komercialna vozila.

| (2) | Člen 6(1) Direktive 2010/40/EU zahteva, da Komisija sprejme specifikacije, potrebne za zagotovitev združljivosti, medobratovalnosti in kontinuitete pri uvajanju in operativni uporabi inteligentnih prometnih sistemov (ITS) za storitve obveščanja glede varnih in varovanih parkirišč. Ta uredba si s pomočjo uvajanja storitev obveščanja prizadeva za izboljšanje uporabe parkirišč ter olajšanje odločitev voznikov ali prevoznih podjetij o tem, kdaj in kje bodo parkirali vozila. |
| --- | --- |

(2)

Člen 6(1) Direktive 2010/40/EU zahteva, da Komisija sprejme specifikacije, potrebne za zagotovitev združljivosti, medobratovalnosti in kontinuitete pri uvajanju in operativni uporabi inteligentnih prometnih sistemov (ITS) za storitve obveščanja glede varnih in varovanih parkirišč. Ta uredba si s pomočjo uvajanja storitev obveščanja prizadeva za izboljšanje uporabe parkirišč ter olajšanje odločitev voznikov ali prevoznih podjetij o tem, kdaj in kje bodo parkirali vozila.

| (3) | Resolucija Sveta (2) o zatiranju in preprečevanju kaznivih dejanj pri cestnem prevozu blaga in zagotovitvi varnih parkirišč za tovorna vozila poudarja potrebo po izboljšanju varnosti in zaščite voznikov tovornjakov in možnosti parkiranja. |
| --- | --- |

(3)

Resolucija Sveta (2) o zatiranju in preprečevanju kaznivih dejanj pri cestnem prevozu blaga in zagotovitvi varnih parkirišč za tovorna vozila poudarja potrebo po izboljšanju varnosti in zaščite voznikov tovornjakov in možnosti parkiranja.

| (4) | Obvezni čas počitka in odmori lahko vplivajo na ravnanje voznikov v zvezi z izbiro parkirišča. Ta uredba si z uvajanjem storitev obveščanja prizadeva za izboljšanje uporabe parkirišč ter olajšanje odločitev voznikov ali prevoznih podjetij o tem, kdaj in kje bodo parkirali vozila. |
| --- | --- |

(4)

Obvezni čas počitka in odmori lahko vplivajo na ravnanje voznikov v zvezi z izbiro parkirišča. Ta uredba si z uvajanjem storitev obveščanja prizadeva za izboljšanje uporabe parkirišč ter olajšanje odločitev voznikov ali prevoznih podjetij o tem, kdaj in kje bodo parkirali vozila.

| (5) | Da bi se zagotovila interoperabilnost in kontinuiteta storitev po vsej Uniji ter da bi se v celoti upoštevale zahteve o varstvu podatkov, je zelo pomembno, da vse države članice razvijejo usklajen in celosten pristop k zagotavljanju storitev obveščanja glede varnih in varovanih parkirišč za tovornjake in komercialna vozila po vsej Uniji. V ta namen bodo države članice lahko uporabile tehnične rešitve in standarde, ki jih zagotavljajo predvsem evropske in/ali mednarodne organizacije/združenja za standardizacijo, da bi zagotovile interoperabilnost in kontinuiteto storitev po vsej EU, hkrati pa v celoti upoštevale zahteve za varstvo podatkov. |
| --- | --- |

(5)

Da bi se zagotovila interoperabilnost in kontinuiteta storitev po vsej Uniji ter da bi se v celoti upoštevale zahteve o varstvu podatkov, je zelo pomembno, da vse države članice razvijejo usklajen in celosten pristop k zagotavljanju storitev obveščanja glede varnih in varovanih parkirišč za tovornjake in komercialna vozila po vsej Uniji. V ta namen bodo države članice lahko uporabile tehnične rešitve in standarde, ki jih zagotavljajo predvsem evropske in/ali mednarodne organizacije/združenja za standardizacijo, da bi zagotovile interoperabilnost in kontinuiteto storitev po vsej EU, hkrati pa v celoti upoštevale zahteve za varstvo podatkov.

| (6) | Zagotavljanje informacij o varnosti in udobju parkirišč prispeva k odločitvi voznikov, katero parkirišče bodo izbrali. Priporočila se lahko zagotovijo s prikazom varnostnih značilnosti parkirišča in njegove kakovosti. |
| --- | --- |

(6)

Zagotavljanje informacij o varnosti in udobju parkirišč prispeva k odločitvi voznikov, katero parkirišče bodo izbrali. Priporočila se lahko zagotovijo s prikazom varnostnih značilnosti parkirišča in njegove kakovosti.

| (7) | V primeru posebnega trajnega velikega povpraševanja po varnih in varovanih parkiriščih na nekaterih območjih bi bilo treba voznike tovornjakov preusmeriti s polnih parkirišč na drugo lokacijo na prednostnem območju, kjer so prosta varna in varovana parkirišča, da se prepreči parkiranje na neprimernih mestih; zato bi morale države članice določiti „prednostna območja“. |
| --- | --- |

(7)

V primeru posebnega trajnega velikega povpraševanja po varnih in varovanih parkiriščih na nekaterih območjih bi bilo treba voznike tovornjakov preusmeriti s polnih parkirišč na drugo lokacijo na prednostnem območju, kjer so prosta varna in varovana parkirišča, da se prepreči parkiranje na neprimernih mestih; zato bi morale države članice določiti „prednostna območja“.

| (8) | Če se za označevanje varnih in varovanih parkirišč uporabljajo statični znaki, morajo biti ti v skladu z dunajsko konvencijo z dne 8. novembra 1968, če so jo države članice podpisale. |
| --- | --- |

(8)

Če se za označevanje varnih in varovanih parkirišč uporabljajo statični znaki, morajo biti ti v skladu z dunajsko konvencijo z dne 8. novembra 1968, če so jo države članice podpisale.

| (9) | Direktiva 2003/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o ponovni uporabi informacij javnega sektorja (3) (PSI) določa minimalna pravila za ponovno uporabo informacij javnega sektorja v celotni Evropski uniji. Temelji na dveh ključnih stebrih notranjega trga, namreč preglednosti in pošteni konkurenci, ter spodbuja države članice, naj nadgradijo ta minimalna pravila za ponovno uporabo informacij javnega sektorja in sprejmejo politike, ki omogočajo široko uporabo dokumentov ali podatkov v okviru te uredbe, ki jih hranijo organi javnega sektorja. V nekaterih primerih se bodo podatki ponovno uporabili brez odobrenega dovoljenja. V drugih primerih se bo izdalo dovoljenje, s katerim se za imetnika dovoljenja postavijo pogoji o ponovni uporabi, kar se nanaša na zadeve, kot so odgovornost, pravilna uporaba podatkov, zagotavljanje skladnosti z zahtevami za varstvo podatkov, nespreminjanje in navedba virov. To ne vpliva na pravice intelektualne lastnine tretjih oseb. |
| --- | --- |

(9)

Direktiva 2003/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o ponovni uporabi informacij javnega sektorja (3) (PSI) določa minimalna pravila za ponovno uporabo informacij javnega sektorja v celotni Evropski uniji. Temelji na dveh ključnih stebrih notranjega trga, namreč preglednosti in pošteni konkurenci, ter spodbuja države članice, naj nadgradijo ta minimalna pravila za ponovno uporabo informacij javnega sektorja in sprejmejo politike, ki omogočajo široko uporabo dokumentov ali podatkov v okviru te uredbe, ki jih hranijo organi javnega sektorja. V nekaterih primerih se bodo podatki ponovno uporabili brez odobrenega dovoljenja. V drugih primerih se bo izdalo dovoljenje, s katerim se za imetnika dovoljenja postavijo pogoji o ponovni uporabi, kar se nanaša na zadeve, kot so odgovornost, pravilna uporaba podatkov, zagotavljanje skladnosti z zahtevami za varstvo podatkov, nespreminjanje in navedba virov. To ne vpliva na pravice intelektualne lastnine tretjih oseb.

| (10) | Povratne informacije uporabnikov so informacije, ki jih sporočijo uporabniki parkirišč, da zagotovijo osebne in anonimne nasvete drugim prihodnjim uporabnikom in upravljavcem parkirišč za tovornjake. Te informacije se lahko uporabljajo za pregled kakovosti storitev obveščanja ter za oceno. Zajamčena bi morala biti anonimnost povratnih informacij. |
| --- | --- |

(10)

Povratne informacije uporabnikov so informacije, ki jih sporočijo uporabniki parkirišč, da zagotovijo osebne in anonimne nasvete drugim prihodnjim uporabnikom in upravljavcem parkirišč za tovornjake. Te informacije se lahko uporabljajo za pregled kakovosti storitev obveščanja ter za oceno. Zajamčena bi morala biti anonimnost povratnih informacij.

| (11) | Uvajanje in uporaba aplikacij in storitev ITS lahko vključujeta tudi obdelavo osebnih podatkov, ki bi se morala izvajati v skladu s pravom Unije, kot je določeno zlasti v Direktivi 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (4) ter v Direktivi 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (5). Zato bi bilo za aplikacije ITS treba uporabljati načeli omejitve namena in omejitve količine podatkov. |
| --- | --- |

(11)

Uvajanje in uporaba aplikacij in storitev ITS lahko vključujeta tudi obdelavo osebnih podatkov, ki bi se morala izvajati v skladu s pravom Unije, kot je določeno zlasti v Direktivi 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (4) ter v Direktivi 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (5). Zato bi bilo za aplikacije ITS treba uporabljati načeli omejitve namena in omejitve količine podatkov.

| (12) | Uvajanje in uporaba aplikacij in storitev ITS, kot so določene v specifikacijah, sprejetih v skladu s členom 6 Direktive 2010/40/EU, se obravnavata v skladu z zakonodajo Unije, med drugim zlasti z Direktivo Sveta 85/374/EGS z dne 25. julija 1985 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z odgovornostjo za proizvode z napako (6), ter ustrezno nacionalno zakonodajo. |
| --- | --- |

(12)

Uvajanje in uporaba aplikacij in storitev ITS, kot so določene v specifikacijah, sprejetih v skladu s členom 6 Direktive 2010/40/EU, se obravnavata v skladu z zakonodajo Unije, med drugim zlasti z Direktivo Sveta 85/374/EGS z dne 25. julija 1985 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z odgovornostjo za proizvode z napako (6), ter ustrezno nacionalno zakonodajo.

| (13) | V skladu z načelom sorazmernosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja – |
| --- | --- |

(13)

V skladu z načelom sorazmernosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

Ta uredba določa specifikacije, potrebne za zagotovitev združljivosti, interoperabilnosti in kontinuitete uvajanja in operativne uporabe storitev obveščanja glede varnih in varovanih parkirišč za tovornjake in komercialna vozila na ravni Unije v skladu z Direktivo 2010/40/EU.

Uporablja se za zagotavljanje storitev obveščanja na vseevropskem cestnem omrežju (TERN).

Člen 2

Opredelitev pojmov

Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | „varno in varovano parkirišče“ pomeni parkirišče za komercialne uporabnike, ki jim omogoča, da se izognejo parkiranju na neprimernih mestih, in prispeva k varnosti voznikov in tovora; |
| --- | --- |

1.

„varno in varovano parkirišče“ pomeni parkirišče za komercialne uporabnike, ki jim omogoča, da se izognejo parkiranju na neprimernih mestih, in prispeva k varnosti voznikov in tovora;

| 2. | „uporabnik“ pomeni vsakega voznika tovornjaka ali komercialnega vozila, odpošiljalca, prevoznika, organ za upravljanje prometa ali kateri koli drug organ, na primer lastnika tovora, zavarovalnice, organe, pristojne za ceste, in policijo. Podatke bi morali pridobiti od ponudnikov storitev; |
| --- | --- |

2.

„uporabnik“ pomeni vsakega voznika tovornjaka ali komercialnega vozila, odpošiljalca, prevoznika, organ za upravljanje prometa ali kateri koli drug organ, na primer lastnika tovora, zavarovalnice, organe, pristojne za ceste, in policijo. Podatke bi morali pridobiti od ponudnikov storitev;

| 3. | „ponudnik storitev“ pomeni kateri koli javni ali zasebni organ, ki uporabnikom zagotavlja storitve obveščanja; |
| --- | --- |

3.

„ponudnik storitev“ pomeni kateri koli javni ali zasebni organ, ki uporabnikom zagotavlja storitve obveščanja;

| 4. | „podatki“ pomenijo podatke, ki jih zagotovi upravljavec parkirišča za tovornjake in ki opisujejo parkirišče za tovornjake; |
| --- | --- |

4.

„podatki“ pomenijo podatke, ki jih zagotovi upravljavec parkirišča za tovornjake in ki opisujejo parkirišče za tovornjake;

| 5. | „informacije“ pomenijo vse zbrane, obdelane in/ali pridobljene podatke, ki jih ponudnik storitev uporabnikom zagotovi prek različnih kanalov; |
| --- | --- |

5.

„informacije“ pomenijo vse zbrane, obdelane in/ali pridobljene podatke, ki jih ponudnik storitev uporabnikom zagotovi prek različnih kanalov;

| 6. | „storitve obveščanja“ pomenijo vse storitve, ki uporabnikom zagotavljajo smernice in jim omogočajo, da se držijo obveznih časov počitka in odmorov, se izognejo parkiranju na neprimernih mestih in uporabijo parkirišča; |
| --- | --- |

6.

„storitve obveščanja“ pomenijo vse storitve, ki uporabnikom zagotavljajo smernice in jim omogočajo, da se držijo obveznih časov počitka in odmorov, se izognejo parkiranju na neprimernih mestih in uporabijo parkirišča;

| 7. | „povratne informacije uporabnikov“ pomenijo podatke, ki jih dajo uporabniki parkirišč, in vključujejo osebne in anonimne nasvete drugim prihodnjim uporabnikom in upravljavcem parkirišč za tovornjake; |
| --- | --- |

7.

„povratne informacije uporabnikov“ pomenijo podatke, ki jih dajo uporabniki parkirišč, in vključujejo osebne in anonimne nasvete drugim prihodnjim uporabnikom in upravljavcem parkirišč za tovornjake;

| 8. | „dinamične informacije“ pomenijo informacije, ki v katerem koli trenutku prikazujejo proste parkirne zmogljivosti na parkiriščih in trenutne statuse parkirišč (prosto/zasedeno/zaprto); |
| --- | --- |

8.

„dinamične informacije“ pomenijo informacije, ki v katerem koli trenutku prikazujejo proste parkirne zmogljivosti na parkiriščih in trenutne statuse parkirišč (prosto/zasedeno/zaprto);

| 9. | „statične informacije“ pomenijo informacije, ki jih zagotovi upravljavec parkirišča in se nanašajo na opis parkirišča; |
| --- | --- |

9.

„statične informacije“ pomenijo informacije, ki jih zagotovi upravljavec parkirišča in se nanašajo na opis parkirišča;

| 10. | „zanesljivost informacij“ se nanaša na točnost zagotovljenih storitev obveščanja glede na dejansko stanje; |
| --- | --- |

10.

„zanesljivost informacij“ se nanaša na točnost zagotovljenih storitev obveščanja glede na dejansko stanje;

| 11. | „parkiranje na neprimernih mestih“ pomeni ustavljanje ali parkiranje težkih tovornih vozil zunaj varnih in varovanih parkirišč na avtocestah ali koridorjih, utrjenih bankinah ali prepolnih parkiriščih; |
| --- | --- |

11.

„parkiranje na neprimernih mestih“ pomeni ustavljanje ali parkiranje težkih tovornih vozil zunaj varnih in varovanih parkirišč na avtocestah ali koridorjih, utrjenih bankinah ali prepolnih parkiriščih;

| 12. | „točka dostopa“ pomeni digitalno točko dostopa, na kateri se informacije o parkiriščih zbirajo, obdelujejo in pripravljajo za razširjanje. Te točke dostopa bodo zagotovile možnost za čezmejno razširjanje storitev obveščanja; |
| --- | --- |

12.

„točka dostopa“ pomeni digitalno točko dostopa, na kateri se informacije o parkiriščih zbirajo, obdelujejo in pripravljajo za razširjanje. Te točke dostopa bodo zagotovile možnost za čezmejno razširjanje storitev obveščanja;

| 13. | „prednostno območje“ pomeni odsek, ki ga določijo nacionalni organi, na katerem primanjkuje parkirnih mest na enem ali več varnih in varovanih parkiriščih, kar je mogoče izboljšati z zagotavljanjem informacij o drugih prostih parkirnih mestih na istem območju. |
| --- | --- |

13.

„prednostno območje“ pomeni odsek, ki ga določijo nacionalni organi, na katerem primanjkuje parkirnih mest na enem ali več varnih in varovanih parkiriščih, kar je mogoče izboljšati z zagotavljanjem informacij o drugih prostih parkirnih mestih na istem območju.

Člen 3

Zahteve za zagotavljanje storitev obveščanja

1.   Države članice določijo območja, na katerih prometne in varnostne razmere zahtevajo uvedbo storitev obveščanja glede varnih in varovanih parkirišč.

Prav tako določijo prednostna območja, na katerih bodo zagotovljene dinamične informacije.

2.   Zagotavljanje storitev obveščanja je skladno z zahtevami iz členov 4 do 7.

Člen 4

Zbiranje podatkov

Uporabnikom namenjene podatke o varnih in varovanih javnih in zasebnih parkiriščih za tovornjake in komercialna vozila zbirajo in zagotavljajo javni ali zasebni upravljavci parkirišč in ponudniki storitev. Podatki, ki se zbirajo, se zagotavljajo na enostaven način, lahko tudi daljinsko, s katerim koli ustreznim sredstvom, da se olajša daljinsko zbiranje podatkov vseh upravljavcev parkirišč. Javni ali zasebni upravljavci parkirišč in ponudniki storitev uporabljajo profile DATEX II (7) ali druge mednarodno primerljive formate, da se zagotovi interoperabilnost storitev obveščanja po vsej Uniji.

Podatki, ki se zbirajo, so:

| 1. | statični podatki v zvezi s parkirišči, med drugim (kadar je primerno):






  — | identifikacijske informacije o parkirišču (ime in naslov parkirišča za tovornjake) (največ 200 znakov), |
| --- | --- | --- |

1.

statični podatki v zvezi s parkirišči, med drugim (kadar je primerno):

—

identifikacijske informacije o parkirišču (ime in naslov parkirišča za tovornjake) (največ 200 znakov),

| — | informacije o lokaciji uvoza na parkirišče (zemljepisna dolžina/širina) (20 + 20 znakov), |
| --- | --- |

—

informacije o lokaciji uvoza na parkirišče (zemljepisna dolžina/širina) (20 + 20 znakov),

| — | identifikator primarne ceste 1 / smer (20 znakov/20 znakov), identifikator primarne ceste 2 / smer (20 znakov/20 znakov), če je parkirišče dostopno z dveh različnih cest, |
| --- | --- |

—

identifikator primarne ceste 1 / smer (20 znakov/20 znakov), identifikator primarne ceste 2 / smer (20 znakov/20 znakov), če je parkirišče dostopno z dveh različnih cest,

| — | po potrebi navedba izvoza, na katerega je treba zapeljati (največ 100 znakov) / razdalje od primarne ceste (trimestno celo število) v kilometrih ali miljah, |
| --- | --- |

—

po potrebi navedba izvoza, na katerega je treba zapeljati (največ 100 znakov) / razdalje od primarne ceste (trimestno celo število) v kilometrih ali miljah,

| — | skupno število prostih parkirnih mest za tovornjake (trimestno celo število), |
| --- | --- |

—

skupno število prostih parkirnih mest za tovornjake (trimestno celo število),

| — | cena in valuta za parkirna mesta (300 znakov); |
| --- | --- |

—

cena in valuta za parkirna mesta (300 znakov);

| 2. | informacije o varnosti in opremi parkirišč:






  — | opis varnostne opreme in storitev parkirišča, vključno z nacionalno kvalifikacijo, če se uporablja (500 znakov), |
| --- | --- | --- |

2.

informacije o varnosti in opremi parkirišč:

—

opis varnostne opreme in storitev parkirišča, vključno z nacionalno kvalifikacijo, če se uporablja (500 znakov),

| — | število parkirnih mest za vozila z ohlajenim tovorom (4 števke), |
| --- | --- |

—

število parkirnih mest za vozila z ohlajenim tovorom (4 števke),

| — | informacije o specifični opremi ali storitvah za vozila s posebnim blagom in druga vozila (300 znakov); |
| --- | --- |

—

informacije o specifični opremi ali storitvah za vozila s posebnim blagom in druga vozila (300 znakov);

kontaktni podatki upravljavcev parkirišč:

| — | ime in priimek (do 100 znakov), |
| --- | --- |

—

ime in priimek (do 100 znakov),

| — | telefonska številka (do 20 znakov), |
| --- | --- |

—

telefonska številka (do 20 znakov),

| — | e-naslov (do 50 znakov), |
| --- | --- |

—

e-naslov (do 50 znakov),

| — | soglasje upravljavca za javno objavo kontaktnih podatkov (da/ne); |
| --- | --- |

—

soglasje upravljavca za javno objavo kontaktnih podatkov (da/ne);

| 3. | dinamični podatki o razpoložljivosti parkirnih mest, vključno s tem, ali je parkirišče zasedeno/zaprto oziroma koliko ima prostih parkirnih mest. |
| --- | --- |

3.

dinamični podatki o razpoložljivosti parkirnih mest, vključno s tem, ali je parkirišče zasedeno/zaprto oziroma koliko ima prostih parkirnih mest.

Člen 5

Souporaba in izmenjava podatkov

1.   Javni ali zasebni upravljavci parkirišč in ponudniki storitev skupaj uporabljajo in si izmenjujejo podatke iz odstavka 1 člena 4. Za ta namen uporabljajo format DATEX II (CEN/TS 16157) ali kateri koli mednarodni strojno berljiv format, združljiv z DATEX II. Podatki so dostopni za izmenjavo in ponovno uporabo kateremu koli javnemu ali zasebnemu ponudniku storitev obveščanja in/ali upravljavcu parkirišč na nediskriminatorni podlagi in v skladu s pravicami dostopa in postopki iz Direktive 2003/98/ES.

2.   Statični podatki so dostopni na nacionalni ali mednarodni točki dostopa.

3.   V zvezi z dinamičnimi podatki so države članice (ali nacionalni organi) pristojni za vzpostavitev in upravljanje osrednje nacionalne ali mednarodne točke dostopa, ki v interesu uporabnikov združuje vse posamezne točke dostopa vseh upravljavcev parkirišč in/ali ponudnikov storitev na njihovem ozemlju.

4.   Države članice lahko prispevajo k mednarodni točki dostopa tako, da zagotovijo podatke, katerih kakovost je skladna z zahtevami iz člena 7.

5.   Stroški za dostop, izmenjavo in ponovno uporabo javnih ali zasebnih dinamičnih podatkov ostanejo zmerni, kot je določeno v direktivi o informacijah javnega sektorja.

6.   Javni in zasebni upravljavci parkirišč in/ali ponudniki storitev redno pošiljajo zbrane statične podatke iz člena 4(1) nacionalni ali mednarodni točki dostopa prek ustreznih elektronskih sredstev najmanj enkrat na leto.

Javni in zasebni upravljavci in/ali ponudniki storitev dinamične podatke iz člena 4(3) posodobijo najmanj enkrat na vsakih 15 minut.

Člen 6

Razširjanje informacij

Ponudniki storitev, ki zbirajo informacije na določeni lokaciji, morajo prikazati:

| — | vsaj naslednji dve varni in varovani parkirišči vzdolž koridorja v približno 100 kilometrih, |
| --- | --- |

—

vsaj naslednji dve varni in varovani parkirišči vzdolž koridorja v približno 100 kilometrih,

| — | razpoložljivosti parkirnih mest na prednostnem območju na vsaj dveh naslednjih parkiriščih v približno 100 kilometrih. |
| --- | --- |

—

razpoložljivosti parkirnih mest na prednostnem območju na vsaj dveh naslednjih parkiriščih v približno 100 kilometrih.

Pri razširjanju informacij se države članice držijo dunajske konvencije, če so jo podpisale. Pri uporabi v vozilu bi moral biti zagotovljen zanesljiv vmesnik človek-stroj, da se preprečita odvračanje pozornosti voznika in utrujenost.

Upravljavci parkirišč in/ali ponudniki storitev uporabnike obvestijo o uvedbi katere koli nove storitve obveščanja glede varnih in varovanih parkirišč s katerim koli komunikacijskim sredstvom, ki se jim zdi primeren.

Člen 7

Upravljanje kakovosti

Javni in zasebni upravljavci parkirišč vsako spremembo stanja na parkirišču, vključno z zaprtjem parkirišča, nemudoma sporočijo na nacionalno ali mednarodno točko dostopa in nacionalnim organom.

Za vsako novo prednostno območje vsi javni in zasebni upravljavci parkirišč zagotovijo zanesljive informacije. Za te namene opravljajo redne preglede opreme za zaznavanje, vključno z merjenjem razlike med prikazanimi podatki in resnično razpoložljivostjo parkirnih mest. Te informacije ocenijo v skladu s členom 8.

Člen 8

Ocena skladnosti z zahtevami

1.   Države članice imenujejo nacionalno službo, pristojno za ugotavljanje, ali ponudniki storitev, upravljavci parkirišč in upravljavci cest izpolnjujejo zahteve iz členov 4 do 7. Ta služba je nepristranska in neodvisna od navedenih akterjev.

Dve ali več držav članic lahko imenuje skupno regionalno službo, pristojno za ocenjevanje skladnosti z navedenimi zahtevami na njihovem ozemlju.

Države članice imenovano službo sporočijo Komisiji.

2.   Vsi ponudniki storitev imenovanim službam predložijo izjavo o njihovi skladnosti z zahtevami iz členov 4 do 7.

Izjava vsebuje naslednje elemente:

| (a) | podatke, zbrane v skladu s členom 4, o varnih in varovanih parkiriščih za tovornjake in komercialna vozila, vključno z odstotkom parkirišč, ki jih storitve obveščanja zajemajo; |
| --- | --- |

(a)

podatke, zbrane v skladu s členom 4, o varnih in varovanih parkiriščih za tovornjake in komercialna vozila, vključno z odstotkom parkirišč, ki jih storitve obveščanja zajemajo;

| (b) | sredstva za razširjanje storitev obveščanja uporabnikom; |
| --- | --- |

(b)

sredstva za razširjanje storitev obveščanja uporabnikom;

| (c) | obseg dinamičnih storitev obveščanja glede varnih in varovanih parkirišč; |
| --- | --- |

(c)

obseg dinamičnih storitev obveščanja glede varnih in varovanih parkirišč;

| (d) | podatke o kakovosti in razpoložljivosti zagotovljenih informacij, točki dostopa do informacij in obliki, v kateri so na voljo. |
| --- | --- |

(d)

podatke o kakovosti in razpoložljivosti zagotovljenih informacij, točki dostopa do informacij in obliki, v kateri so na voljo.

3.   Imenovane službe naključno preverijo točnost izjav več javnih in zasebnih ponudnikov storitev in upravljavcev parkirišč ter zahtevajo dokaze o skladnosti z zahtevami iz členov 4 do 7.

Kakovost storitev se lahko oceni tudi s pripombami uporabnikov.

Vsako leto imenovane službe ustreznim nacionalnim organom poročajo o predloženih izjavah in rezultatih naključnih pregledov.

Člen 9

Nadaljnji ukrepi

1.   Države članice najpozneje 12 mesecev po začetku veljavnosti te uredbe Komisiji sporočijo naslednje informacije:

| (a) | pristojne službe, imenovane za oceno skladnosti z zahtevami iz členov 4 do 7; |
| --- | --- |

(a)

pristojne službe, imenovane za oceno skladnosti z zahtevami iz členov 4 do 7;

| (b) | po potrebi opis nacionalne točke dostopa. |
| --- | --- |

(b)

po potrebi opis nacionalne točke dostopa.

2.   Najpozneje 12 mesecev po začetku veljavnosti te uredbe in nato vsako koledarsko leto države članice sporočijo naslednje informacije:

| (a) | število različnih parkirišč in parkirnih mest na njihovem ozemlju; |
| --- | --- |

(a)

število različnih parkirišč in parkirnih mest na njihovem ozemlju;

| (b) | odstotek parkirišč, ki jih zajemajo storitve obveščanja; |
| --- | --- |

(b)

odstotek parkirišč, ki jih zajemajo storitve obveščanja;

| (c) | odstotek parkirišč, ki zagotavljajo dinamične informacije o razpoložljivosti parkirnih mest, in prednostna območja. |
| --- | --- |

(c)

odstotek parkirišč, ki zagotavljajo dinamične informacije o razpoložljivosti parkirnih mest, in prednostna območja.

Člen 10

Začetek veljavnost in uporaba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se:

| — | od 1. oktobra 2015 za zagotavljanje storitev, ki so na dan začetka veljavnosti te uredbe že uvedene, |
| --- | --- |

—

od 1. oktobra 2015 za zagotavljanje storitev, ki so na dan začetka veljavnosti te uredbe že uvedene,

| — | od 1. oktobra 2013 za zagotavljanje storitev, ki bodo uvedene po začetku veljavnosti te uredbe. |
| --- | --- |

—

od 1. oktobra 2013 za zagotavljanje storitev, ki bodo uvedene po začetku veljavnosti te uredbe.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. maja 2013

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 207, 6.8.2010, str. 1.

1

(2)  SN 27.10.2010 15504/10.

2

(3)  UL L 345, 31.12.2003, str. 90.

3

(4)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

4

(5)  UL L 201, 31.7.2002, str. 37.

5

(6)  UL L 210, 7.8.1985, str. 29.

6

(7)  CEN/TS 16157.

7

---

| 18.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 247/6 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 247/6

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 886/2013

z dne 15. maja 2013

o dopolnitvi Direktive 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s podatki in postopki za, po možnosti, brezplačno zagotavljanje osnovnih splošnih informacij uporabnikom v zvezi z varnostjo v cestnem prometu

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o okviru za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov v cestnem prometu in za vmesnike do drugih vrst prevoza (1) ter zlasti člena 3(c) in člena 6(1) Direktive,

po posvetovanju z evropskim nadzornikom za varstvo podatkov,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 3(c) Direktive 2010/40/EU kot prednostni ukrep opredeljuje podatke in postopke za, po možnosti, brezplačno zagotavljanje osnovnih splošnih prometnih informacij uporabnikom v zvezi z varnostjo v cestnem prometu. |
| --- | --- |

(1)

Člen 3(c) Direktive 2010/40/EU kot prednostni ukrep opredeljuje podatke in postopke za, po možnosti, brezplačno zagotavljanje osnovnih splošnih prometnih informacij uporabnikom v zvezi z varnostjo v cestnem prometu.

| (2) | Člen 6(1) Direktive 2010/40/EU zahteva, da Komisija sprejme specifikacije, potrebne za zagotovitev združljivosti, medobratovalnosti in kontinuitete pri uvajanju in operativni uporabi ITS za prednostne ukrepe. |
| --- | --- |

(2)

Člen 6(1) Direktive 2010/40/EU zahteva, da Komisija sprejme specifikacije, potrebne za zagotovitev združljivosti, medobratovalnosti in kontinuitete pri uvajanju in operativni uporabi ITS za prednostne ukrepe.

| (3) | Sporočilo „Evropski prostor varnosti v cestnem prometu: usmeritve politike na področju varnosti v cestnem prometu v obdobju 2011-2020“ (2) ugotavlja, da lahko „inteligentni prometni sistemi bistveno pripomorejo k boljši varnosti v cestnem prometu, npr. z uvedbo sistemov za odkrivanje incidentov in nadzorovanje prometa, ki lahko udeležencem v prometu v realnem času zagotavljajo informacije.“ |
| --- | --- |

(3)

Sporočilo „Evropski prostor varnosti v cestnem prometu: usmeritve politike na področju varnosti v cestnem prometu v obdobju 2011-2020“ (2) ugotavlja, da lahko „inteligentni prometni sistemi bistveno pripomorejo k boljši varnosti v cestnem prometu, npr. z uvedbo sistemov za odkrivanje incidentov in nadzorovanje prometa, ki lahko udeležencem v prometu v realnem času zagotavljajo informacije.“

| (4) | Za zagotavljanje informacijskih storitev Direktiva 2003/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o ponovni uporabi informacij javnega sektorja (3) določa minimalna pravila za ponovno uporabo informacij javnega sektorja v celotni Uniji in spodbuja države članice, da presežejo ta minimalna pravila in sprejmejo politiko, ki bo omogočala široko uporabo informacij ali podatkov, ki jih hranijo organi javnega sektorja. |
| --- | --- |

(4)

Za zagotavljanje informacijskih storitev Direktiva 2003/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o ponovni uporabi informacij javnega sektorja (3) določa minimalna pravila za ponovno uporabo informacij javnega sektorja v celotni Uniji in spodbuja države članice, da presežejo ta minimalna pravila in sprejmejo politiko, ki bo omogočala široko uporabo informacij ali podatkov, ki jih hranijo organi javnega sektorja.

| (5) | Uvajanje in uporaba aplikacij in storitev ITS vključujeta obdelavo osebnih podatkov, ki bi se morala izvajati v skladu s pravom Unije, kot je določeno zlasti v Direktivi 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (4) ter Direktivi 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (5). Zato bi bilo treba načeli omejitve namena in zmanjšanja količine podatkov uporabiti za aplikacije in storitve ITS. |
| --- | --- |

(5)

Uvajanje in uporaba aplikacij in storitev ITS vključujeta obdelavo osebnih podatkov, ki bi se morala izvajati v skladu s pravom Unije, kot je določeno zlasti v Direktivi 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (4) ter Direktivi 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (5). Zato bi bilo treba načeli omejitve namena in zmanjšanja količine podatkov uporabiti za aplikacije in storitve ITS.

| (6) | Za doseganje združljivosti, interoperabilnosti in kontinuitete je treba določiti minimalne zahteve za storitve zagotavljanja splošnih informacij v zvezi z varnostjo v cestnem prometu. Te zahteve bi se morale nanašati na opredelitev in uporabo standardiziranega seznama prometnih dogodkov in razmer v zvezi z varnostjo, ki jih je treba sporočiti končnim uporabnikom, ter na vsebino podatkov, ki jim jo je treba zagotoviti. Če končni uporabniki prejmejo informacije prek različnih prenosnih kanalov, ki so pod nadzorom javnih in/ali zasebnih upravljavcev cest, ponudnikov storitev in postaj, namenjenih prometnim informacijam, si te informacije ne bi smele nasprotovati, torej bi morale vsebovati enake elemente in temeljiti na enakem opisu zadevnih dogodkov ali razmer. |
| --- | --- |

(6)

Za doseganje združljivosti, interoperabilnosti in kontinuitete je treba določiti minimalne zahteve za storitve zagotavljanja splošnih informacij v zvezi z varnostjo v cestnem prometu. Te zahteve bi se morale nanašati na opredelitev in uporabo standardiziranega seznama prometnih dogodkov in razmer v zvezi z varnostjo, ki jih je treba sporočiti končnim uporabnikom, ter na vsebino podatkov, ki jim jo je treba zagotoviti. Če končni uporabniki prejmejo informacije prek različnih prenosnih kanalov, ki so pod nadzorom javnih in/ali zasebnih upravljavcev cest, ponudnikov storitev in postaj, namenjenih prometnim informacijam, si te informacije ne bi smele nasprotovati, torej bi morale vsebovati enake elemente in temeljiti na enakem opisu zadevnih dogodkov ali razmer.

| (7) | Podatki v zvezi z varnostjo v cestnem prometu so bistveni za zagotavljanje osnovnih splošnih informacij v zvezi z varnostjo v cestnem prometu. Zbirajo in shranjujejo jih javni in/ali zasebni upravljavci in ponudniki storitev. Za enostavno souporabo in ponovno uporabo teh podatkov pri zagotavljanju informacijskih storitev bi morali javni in/ali zasebni upravljavci cest in ponudniki storitev omogočiti dostop do njih prek posameznih točk dostopa ali zagotoviti, da je do njih mogoče dostopati prek nacionalnih točk dostopa, ki jih vzpostavijo in upravljajo države članice. Te nacionalne točke dostopa imajo lahko obliko odložišča, registra, spletnega portala itd. |
| --- | --- |

(7)

Podatki v zvezi z varnostjo v cestnem prometu so bistveni za zagotavljanje osnovnih splošnih informacij v zvezi z varnostjo v cestnem prometu. Zbirajo in shranjujejo jih javni in/ali zasebni upravljavci in ponudniki storitev. Za enostavno souporabo in ponovno uporabo teh podatkov pri zagotavljanju informacijskih storitev bi morali javni in/ali zasebni upravljavci cest in ponudniki storitev omogočiti dostop do njih prek posameznih točk dostopa ali zagotoviti, da je do njih mogoče dostopati prek nacionalnih točk dostopa, ki jih vzpostavijo in upravljajo države članice. Te nacionalne točke dostopa imajo lahko obliko odložišča, registra, spletnega portala itd.

| (8) | Podatki v zvezi z varnostjo v cestnem prometu bi morali biti dostopni v skladu z zahtevami glede varstva podatkov (npr. anonimizacija osebnih podatkov). Če bodo informacijske storitve v prihodnosti temeljile na podatkih, vključno z zemljepisnim položajem, ki jih bodo sporočali končni uporabniki ali bodo zbrani prek kooperativnih sistemov, bi bilo treba končnim uporabnikom zagotoviti jasne informacije o zbiranju takih podatkov, tehničnih sredstvih za zbiranje podatkov in morebitno sledenje ter o tem, kako dolgo se ti podatki hranijo. Javni in/ali zasebni upravljavci cest, ponudniki storitev in predstavniki avtomobilske industrije bi morali uvesti ustrezne tehnične ukrepe za zagotavljanje anonimnosti podatkov, ki jih sporočijo končni uporabniki ali vozila. |
| --- | --- |

(8)

Podatki v zvezi z varnostjo v cestnem prometu bi morali biti dostopni v skladu z zahtevami glede varstva podatkov (npr. anonimizacija osebnih podatkov). Če bodo informacijske storitve v prihodnosti temeljile na podatkih, vključno z zemljepisnim položajem, ki jih bodo sporočali končni uporabniki ali bodo zbrani prek kooperativnih sistemov, bi bilo treba končnim uporabnikom zagotoviti jasne informacije o zbiranju takih podatkov, tehničnih sredstvih za zbiranje podatkov in morebitno sledenje ter o tem, kako dolgo se ti podatki hranijo. Javni in/ali zasebni upravljavci cest, ponudniki storitev in predstavniki avtomobilske industrije bi morali uvesti ustrezne tehnične ukrepe za zagotavljanje anonimnosti podatkov, ki jih sporočijo končni uporabniki ali vozila.

| (9) | Tistim državam članicam, ki na svojem ozemlju že zagotavljajo neko obliko informacij v zvezi z varnostjo v cestnem prometu, bi moralo biti omogočeno še naprej uporabljati svoje obstoječe metode, če so v skladu z zahtevami iz te uredbe. Da bi imele informacijske storitve o varnosti v cestnem prometu in prometnih razmerah čim večji učinek na zmanjšanje števila prometnih nesreč in smrtnih žrtev prometnih nesreč v Uniji, bi bilo treba zagotoviti združljivost, interoperabilnost in kontinuiteto osnovnih splošnih informacij v zvezi z varnostjo v cestnem prometu po vseh državah članicah, minimalno raven kakovosti teh informacij in, če je mogoče, njihovo brezplačnost za vse končne uporabnike. |
| --- | --- |

(9)

Tistim državam članicam, ki na svojem ozemlju že zagotavljajo neko obliko informacij v zvezi z varnostjo v cestnem prometu, bi moralo biti omogočeno še naprej uporabljati svoje obstoječe metode, če so v skladu z zahtevami iz te uredbe. Da bi imele informacijske storitve o varnosti v cestnem prometu in prometnih razmerah čim večji učinek na zmanjšanje števila prometnih nesreč in smrtnih žrtev prometnih nesreč v Uniji, bi bilo treba zagotoviti združljivost, interoperabilnost in kontinuiteto osnovnih splošnih informacij v zvezi z varnostjo v cestnem prometu po vseh državah članicah, minimalno raven kakovosti teh informacij in, če je mogoče, njihovo brezplačnost za vse končne uporabnike.

| (10) | Da bi vse države članice razvile usklajen in celosten pristop k zagotavljanju osnovnih splošnih informacij v zvezi z varnostjo v cestnem prometu po vsej Uniji, je pomembno, da se za vso Unijo določi zahteve, ki bi se uporabljale za vse storitve zagotavljanja osnovnih splošnih informacij v zvezi z varnostjo v cestnem prometu. Države članice se lahko pri zagotavljanju interoperabilnosti in kontinuitete osnovnih splošnih informacij v zvezi z varnostjo v cestnem prometu v Uniji opirajo na obstoječe tehnične rešitve in odprte standarde, ki so jih zagotovile evropske in mednarodne organizacije za standardizacijo. |
| --- | --- |

(10)

Da bi vse države članice razvile usklajen in celosten pristop k zagotavljanju osnovnih splošnih informacij v zvezi z varnostjo v cestnem prometu po vsej Uniji, je pomembno, da se za vso Unijo določi zahteve, ki bi se uporabljale za vse storitve zagotavljanja osnovnih splošnih informacij v zvezi z varnostjo v cestnem prometu. Države članice se lahko pri zagotavljanju interoperabilnosti in kontinuitete osnovnih splošnih informacij v zvezi z varnostjo v cestnem prometu v Uniji opirajo na obstoječe tehnične rešitve in odprte standarde, ki so jih zagotovile evropske in mednarodne organizacije za standardizacijo.

| (11) | Da se zagotovi zanesljivost in koristnost osnovnih splošnih informacij v zvezi z varnostjo v cestnem prometu, bi bilo treba doseči minimalno raven kakovosti. Države članice bi morale še okrepiti prizadevanja in si med seboj izmenjevati izkušnje pri opredeljevanju ustreznih meril kakovosti, načinov merjenja kakovosti in spremljanja ter ciljev kakovosti za vsak tip dogodka ali razmer v zvezi z varnostjo v cestnem prometu, vsak tip cestnega omrežja in/ali delovnega okolja. Države članice bi si morale izmenjevati znanje in najboljše prakse tako, da Komisiji sporočijo rezultate svojih analiz in izkušnje, ki se nanašajo na to temo. |
| --- | --- |

(11)

Da se zagotovi zanesljivost in koristnost osnovnih splošnih informacij v zvezi z varnostjo v cestnem prometu, bi bilo treba doseči minimalno raven kakovosti. Države članice bi morale še okrepiti prizadevanja in si med seboj izmenjevati izkušnje pri opredeljevanju ustreznih meril kakovosti, načinov merjenja kakovosti in spremljanja ter ciljev kakovosti za vsak tip dogodka ali razmer v zvezi z varnostjo v cestnem prometu, vsak tip cestnega omrežja in/ali delovnega okolja. Države članice bi si morale izmenjevati znanje in najboljše prakse tako, da Komisiji sporočijo rezultate svojih analiz in izkušnje, ki se nanašajo na to temo.

| (12) | Čeprav bi bilo treba osnovne splošne informacije v zvezi z varnostjo v cestnem prometu končnim uporabnikom zagotoviti, če je mogoče, kot univerzalno brezplačno storitev, lahko nastanejo stroški za telekomunikacijske pristojbine, radijsko dovoljenje ali nakup opreme, ki omogoča sprejem informacij. |
| --- | --- |

(12)

Čeprav bi bilo treba osnovne splošne informacije v zvezi z varnostjo v cestnem prometu končnim uporabnikom zagotoviti, če je mogoče, kot univerzalno brezplačno storitev, lahko nastanejo stroški za telekomunikacijske pristojbine, radijsko dovoljenje ali nakup opreme, ki omogoča sprejem informacij.

| (13) | Osnovne splošne informacije v zvezi z varnostjo v cestnem prometu bi morale doseči čim več končnih uporabnikov, kar je tehnično izvedljivo ob upoštevanju različnih tehničnih zmogljivosti vozil, prenosnih kanalov in sprejemnih naprav, ki so na voljo na trgu. |
| --- | --- |

(13)

Osnovne splošne informacije v zvezi z varnostjo v cestnem prometu bi morale doseči čim več končnih uporabnikov, kar je tehnično izvedljivo ob upoštevanju različnih tehničnih zmogljivosti vozil, prenosnih kanalov in sprejemnih naprav, ki so na voljo na trgu.

| (14) | Javni in zasebni upravljavci cest in ponudniki storitev bi si morali prizadevati za uskladitev vsebine informacij, namenjenih končnim uporabnikom, ne glede na jezik. Če so države članice podpisale Dunajsko konvencijo o prometnih znakih in prometni signalizaciji, ki jo je 8. novembra 1968 sprejel Ekonomsko-socialni svet Združenih narodov, bi jo morale upoštevati, zlasti Konsolidirano resolucijo o prometnih znakih in prometni signalizaciji, ki jo je pripravila delovna skupina za varnost v cestnem prometu (6). |
| --- | --- |

(14)

Javni in zasebni upravljavci cest in ponudniki storitev bi si morali prizadevati za uskladitev vsebine informacij, namenjenih končnim uporabnikom, ne glede na jezik. Če so države članice podpisale Dunajsko konvencijo o prometnih znakih in prometni signalizaciji, ki jo je 8. novembra 1968 sprejel Ekonomsko-socialni svet Združenih narodov, bi jo morale upoštevati, zlasti Konsolidirano resolucijo o prometnih znakih in prometni signalizaciji, ki jo je pripravila delovna skupina za varnost v cestnem prometu (6).

| (15) | Državam članicam bi moralo biti omogočeno, da na podlagi nacionalne ocene določijo obseg storitev zagotavljanja osnovnih splošnih informacij v zvezi z varnostjo v cestnem prometu po vseevropskem cestnem omrežju na svojem ozemlju ter se tako osredotočijo na cestne odseke in območja, kjer promet in varnostne razmere zahtevajo informacijske storitve in utemeljujejo s tem povezane naložbe. Vendar je jasno, da se zaradi različnih razmer in zainteresiranih strani zahteve iz te uredbe ne bi smele uporabljati za urbana vozlišča. Države članice bi morale Komisijo obvestiti o nacionalnih omejitvah informacijskih storitev. |
| --- | --- |

(15)

Državam članicam bi moralo biti omogočeno, da na podlagi nacionalne ocene določijo obseg storitev zagotavljanja osnovnih splošnih informacij v zvezi z varnostjo v cestnem prometu po vseevropskem cestnem omrežju na svojem ozemlju ter se tako osredotočijo na cestne odseke in območja, kjer promet in varnostne razmere zahtevajo informacijske storitve in utemeljujejo s tem povezane naložbe. Vendar je jasno, da se zaradi različnih razmer in zainteresiranih strani zahteve iz te uredbe ne bi smele uporabljati za urbana vozlišča. Države članice bi morale Komisijo obvestiti o nacionalnih omejitvah informacijskih storitev.

| (16) | Člen 17(4) Direktive 2010/40/EU zahteva, da Komisija vsaka tri leta Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o napredku pri izvajanju direktive. Poročilu bi morala biti priložena analiza delovanja in izvajanja členov 5 do 11 in člena 16 ter ocena, ali so potrebne spremembe direktive. Pri tej oceni bi bilo prav tako treba preveriti, ali je potrebna sprememba in/ali dopolnitev specifikacij za prednostne ukrepe glede na njihovo nacionalno uveljavljanje, tehnološki razvoj in napredek standardizacije, kjer je to primerno – |
| --- | --- |

(16)

Člen 17(4) Direktive 2010/40/EU zahteva, da Komisija vsaka tri leta Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o napredku pri izvajanju direktive. Poročilu bi morala biti priložena analiza delovanja in izvajanja členov 5 do 11 in člena 16 ter ocena, ali so potrebne spremembe direktive. Pri tej oceni bi bilo prav tako treba preveriti, ali je potrebna sprememba in/ali dopolnitev specifikacij za prednostne ukrepe glede na njihovo nacionalno uveljavljanje, tehnološki razvoj in napredek standardizacije, kjer je to primerno –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

Ta uredba določa specifikacije, potrebne za zagotovitev združljivosti, interoperabilnosti in kontinuitete pri uvajanju in operativni uporabi podatkov in postopkov za, po možnosti, brezplačno zagotavljanje osnovnih splošnih informacij v zvezi z varnostjo v cestnem prometu uporabnikom na ravni Unije v skladu z Direktivo 2010/40/EU.

Uporablja se za storitve zagotavljanja osnovnih splošnih informacij v zvezi z varnostjo v cestnem prometu na vseevropskem cestnem omrežju.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „vseevropsko cestno omrežje“ pomeni cestno omrežje iz oddelka 2 Priloge I k Odločbi št. 661/2010/EU Evropskega parlamenta in Sveta (7), razen urbanih vozlišč; |
| --- | --- |

(a)

„vseevropsko cestno omrežje“ pomeni cestno omrežje iz oddelka 2 Priloge I k Odločbi št. 661/2010/EU Evropskega parlamenta in Sveta (7), razen urbanih vozlišč;

| (b) | „začasno spolzka cesta“ pomeni kakršne koli nepredvidene razmere na cestni površini, ki povzročijo, da je ta za določen čas spolzka in da je oprijem vozil na cestišču slabši; |
| --- | --- |

(b)

„začasno spolzka cesta“ pomeni kakršne koli nepredvidene razmere na cestni površini, ki povzročijo, da je ta za določen čas spolzka in da je oprijem vozil na cestišču slabši;

| (c) | „živali, osebe, ovire, razbitine na cesti“ pomenijo kakršno koli stanje, kjer so živali, razbitine, ovire ali osebe na delu cest, kjer jih ne bi pričakovali, in je, da bi se jim vozniki izognili, morda potrebno zaviranje v sili; |
| --- | --- |

(c)

„živali, osebe, ovire, razbitine na cesti“ pomenijo kakršno koli stanje, kjer so živali, razbitine, ovire ali osebe na delu cest, kjer jih ne bi pričakovali, in je, da bi se jim vozniki izognili, morda potrebno zaviranje v sili;

| (d) | „nezaščiteno območje nesreče“ pomeni območje, kjer se je zgodila nesreča in ga pristojni organi še niso zavarovali; |
| --- | --- |

(d)

„nezaščiteno območje nesreče“ pomeni območje, kjer se je zgodila nesreča in ga pristojni organi še niso zavarovali;

| (e) | „kratkotrajna dela na cesti“ pomenijo katera koli začasna dela na cesti, ki se izvajajo na cesti ali ob strani ceste in so zaradi kratkotrajne narave označena le z minimalnimi oznakami; |
| --- | --- |

(e)

„kratkotrajna dela na cesti“ pomenijo katera koli začasna dela na cesti, ki se izvajajo na cesti ali ob strani ceste in so zaradi kratkotrajne narave označena le z minimalnimi oznakami;

| (f) | „zmanjšana vidljivost“ pomeni katere koli pogoje, ki zmanjšujejo vidno polje voznikov in lahko vplivajo na varno vožnjo; |
| --- | --- |

(f)

„zmanjšana vidljivost“ pomeni katere koli pogoje, ki zmanjšujejo vidno polje voznikov in lahko vplivajo na varno vožnjo;

| (g) | „voznik, ki vozi v napačno smer“ pomeni vozilo, ki potuje po napačni strani ceste z razdeljenima voziščema proti vozilom iz nasprotne smeri; |
| --- | --- |

(g)

„voznik, ki vozi v napačno smer“ pomeni vozilo, ki potuje po napačni strani ceste z razdeljenima voziščema proti vozilom iz nasprotne smeri;

| (h) | „neoznačena zapora ceste“ pomeni vse delne ali popolne zapore ceste, ki niso ustrezno zavarovane in označene; |
| --- | --- |

(h)

„neoznačena zapora ceste“ pomeni vse delne ali popolne zapore ceste, ki niso ustrezno zavarovane in označene;

| (i) | „izjemne vremenske razmere“ pomenijo neobičajne, ekstremne ali za letni čas nenavadne vremenske razmere, ki bi lahko vplivale na varno vožnjo; |
| --- | --- |

(i)

„izjemne vremenske razmere“ pomenijo neobičajne, ekstremne ali za letni čas nenavadne vremenske razmere, ki bi lahko vplivale na varno vožnjo;

| (j) | „uporabnik osnovnih splošnih informacij v zvezi z varnostjo v cestnem prometu“ pomeni vsako pravno ali fizično osebo, ki sodeluje pri zagotavljanju osnovnih splošnih informacij v zvezi z varnostjo v cestnem prometu, kot so javni in zasebni upravljavci cest, upravljavci prometa, ponudniki storitev in postaje, namenjene prometnim informacijam; |
| --- | --- |

(j)

„uporabnik osnovnih splošnih informacij v zvezi z varnostjo v cestnem prometu“ pomeni vsako pravno ali fizično osebo, ki sodeluje pri zagotavljanju osnovnih splošnih informacij v zvezi z varnostjo v cestnem prometu, kot so javni in zasebni upravljavci cest, upravljavci prometa, ponudniki storitev in postaje, namenjene prometnim informacijam;

| (k) | „končni uporabnik“ pomeni vsakega voznika, ki uporablja osnovne splošne informacije v zvezi z varnostjo v cestnem prometu; |
| --- | --- |

(k)

„končni uporabnik“ pomeni vsakega voznika, ki uporablja osnovne splošne informacije v zvezi z varnostjo v cestnem prometu;

| (l) | „storitve zagotavljanja osnovnih splošnih informacij v zvezi z varnostjo v cestnem prometu“ pomenijo informacije v realnem času z dogovorjeno minimalno vsebino v zvezi z varnostjo v cestnem prometu, do katerih lahko dostopa čim več končnih uporabnikov s čim manj truda; |
| --- | --- |

(l)

„storitve zagotavljanja osnovnih splošnih informacij v zvezi z varnostjo v cestnem prometu“ pomenijo informacije v realnem času z dogovorjeno minimalno vsebino v zvezi z varnostjo v cestnem prometu, do katerih lahko dostopa čim več končnih uporabnikov s čim manj truda;

| (m) | „podatki v zvezi z varnostjo v cestnem prometu“ pomenijo podatke, ki so potrebni za zagotavljanje osnovnih splošnih informacij v zvezi z varnostjo v cestnem prometu in se zberejo prek katerega koli zasebnega ali javnega vira; |
| --- | --- |

(m)

„podatki v zvezi z varnostjo v cestnem prometu“ pomenijo podatke, ki so potrebni za zagotavljanje osnovnih splošnih informacij v zvezi z varnostjo v cestnem prometu in se zberejo prek katerega koli zasebnega ali javnega vira;

| (n) | „osnovne splošne informacije v zvezi z varnostjo v cestnem prometu“ pomenijo vse pridobljene, združene in obdelane podatke v zvezi z varnostjo v cestnem prometu, ki jih javni in/ali zasebni upravljavci cest in/ali ponudniki storitev ponujajo končnim uporabnikom prek katerih koli prenosnih kanalov; |
| --- | --- |

(n)

„osnovne splošne informacije v zvezi z varnostjo v cestnem prometu“ pomenijo vse pridobljene, združene in obdelane podatke v zvezi z varnostjo v cestnem prometu, ki jih javni in/ali zasebni upravljavci cest in/ali ponudniki storitev ponujajo končnim uporabnikom prek katerih koli prenosnih kanalov;

| (o) | „točka dostopa“ pomeni digitalno točko dostopa, na kateri se podatki, potrebni za osnovne splošne informacije v zvezi z varnostjo v cestnem prometu, zbirajo, oblikujejo in pripravijo za souporabo in ponovno uporabo; |
| --- | --- |

(o)

„točka dostopa“ pomeni digitalno točko dostopa, na kateri se podatki, potrebni za osnovne splošne informacije v zvezi z varnostjo v cestnem prometu, zbirajo, oblikujejo in pripravijo za souporabo in ponovno uporabo;

| (p) | „brezplačno“ pomeni, da se osnovne splošne informacije v zvezi z varnostjo v cestnem prometu končnim uporabnikom ponudijo brez doplačila ob uporabi. |
| --- | --- |

(p)

„brezplačno“ pomeni, da se osnovne splošne informacije v zvezi z varnostjo v cestnem prometu končnim uporabnikom ponudijo brez doplačila ob uporabi.

Člen 3

Seznam dogodkov in razmer v zvezi z varnostjo v cestnem prometu

Dogodki ali razmere, ki jih zajemajo osnovne splošne informacije v zvezi z varnostjo v cestnem prometu, vključujejo vsaj eno od naslednjih kategorij:

| (a) | začasno spolzka cesta; |
| --- | --- |

(a)

začasno spolzka cesta;

| (b) | živali, osebe, ovire, razbitine na cesti; |
| --- | --- |

(b)

živali, osebe, ovire, razbitine na cesti;

| (c) | nezaščiteno območje nesreče; |
| --- | --- |

(c)

nezaščiteno območje nesreče;

| (d) | kratkotrajna dela na cesti; |
| --- | --- |

(d)

kratkotrajna dela na cesti;

| (e) | zmanjšana vidljivost; |
| --- | --- |

(e)

zmanjšana vidljivost;

| (f) | voznik, ki vozi v napačno smer; |
| --- | --- |

(f)

voznik, ki vozi v napačno smer;

| (g) | neoznačena zapora ceste; |
| --- | --- |

(g)

neoznačena zapora ceste;

| (h) | izjemne vremenske razmere. |
| --- | --- |

(h)

izjemne vremenske razmere.

Člen 4

Vsebina informacij

1.   Informacije o dogodkih ali razmerah v zvezi z varnostjo v cestnem prometu vključujejo naslednje podatke:

| (a) | kraj dogodka ali razmer; |
| --- | --- |

(a)

kraj dogodka ali razmer;

| (b) | kategorijo dogodka ali razmer iz člena 3 in po potrebi kratek opis; |
| --- | --- |

(b)

kategorijo dogodka ali razmer iz člena 3 in po potrebi kratek opis;

| (c) | po potrebi nasvet za ravnanje voznikov. |
| --- | --- |

(c)

po potrebi nasvet za ravnanje voznikov.

2.   Informacija se prekliče, če dogodek ali razmere ne obstajajo več, ali se spremeni, če se dogodek ali razmere spremenijo.

Člen 5

Zagotavljanje informacijskih storitev

1.   Države članice določijo odseke vseevropskega cestnega omrežja, kjer promet in varnostne razmere zahtevajo uvajanje storitev zagotavljanja osnovnih splošnih informacij v zvezi z varnostjo v cestnem prometu.

Te cestne odseke sporočijo Komisiji.

2.   Zagotavljanje informacijskih storitev je skladno z zahtevami iz členov 6 do 8.

Člen 6

Zaznavanje dogodkov in razmer ter zbiranje podatkov

Javni in zasebni upravljavci cest in/ali ponudniki storitev izključno za namene zagotavljanja informacij vzpostavijo ali uporabljajo načine za zaznavanje dogodkov ali razmer ter zbirajo ustrezne podatke v zvezi z varnostjo v cestnem prometu.

Uvajanje teh načinov je skladno s pogoji in zahtevami, ki jih določa nacionalna zakonodaja.

Člen 7

Razpoložljivost, souporaba in ponovna uporaba podatkov

1.   Javni in/ali zasebni upravljavci cest in/ali ponudniki storitev si izmenjujejo in skupaj uporabljajo podatke, ki jih zbirajo na podlagi člena 6. Za ta namen poskrbijo, da so ti podatki na voljo v obliki DATEX II (CEN/TS 16157) ali v kateri koli strojno berljivi obliki, ki je v celoti združljiva in interoperabilna z DATEX II prek točke dostopa.

2.   Države članice upravljajo nacionalne točke dostopa do podatkov iz odstavka 1, ki združujejo točke dostopa, ki so jih vzpostavili javni in/ali zasebni upravljavci cest in/ali ponudniki storitev, ki delujejo na njihovem ozemlju.

3.   Ti podatki so vsakemu uporabniku splošnih informacij v zvezi z varnostjo v cestnem prometu na voljo za souporabo in ponovno uporabo:

| (a) | na nediskriminacijski podlagi; |
| --- | --- |

(a)

na nediskriminacijski podlagi;

| (b) | znotraj Unije ne glede na to, iz katere države članice prihajajo; |
| --- | --- |

(b)

znotraj Unije ne glede na to, iz katere države članice prihajajo;

| (c) | v skladu s pravicami do dostopa in postopki, določenimi v Direktivi 2003/98/ES; |
| --- | --- |

(c)

v skladu s pravicami do dostopa in postopki, določenimi v Direktivi 2003/98/ES;

| (d) | v časovnem okviru, ki omogoča pravočasno zagotavljanje informacij; |
| --- | --- |

(d)

v časovnem okviru, ki omogoča pravočasno zagotavljanje informacij;

| (e) | prek nacionalne točke dostopa. |
| --- | --- |

(e)

prek nacionalne točke dostopa.

4.   Javni in zasebni upravljavci cest in ponudniki storitev zagotovijo pravočasno obnavljanje in kakovost podatkov, ki so na voljo prek točke dostopa.

Člen 8

Razširjanje informacij

1.   Javni upravljavci cest, ponudniki storitev in postaje, namenjene prometnim informacijam, zagotovijo osnovne splošne informacije v zvezi z varnostjo v cestnem prometu končnim uporabnikom pred katerimi koli drugimi prometnimi informacijami, ki niso povezane z varnostjo.

2.   Informacijske storitve morajo izpolnjevati naslednje pogoje:

| (a) | zagotovljene so na način, ki omogoča najširši doseg končnih uporabnikov, ki jih določen dogodek ali razmere iz člena 3 zadevajo; |
| --- | --- |

(a)

zagotovljene so na način, ki omogoča najširši doseg končnih uporabnikov, ki jih določen dogodek ali razmere iz člena 3 zadevajo;

| (b) | javni in/ali zasebni upravljavci cest in/ali ponudniki storitev in/ali postaje, namenjene prometnim informacijam, jih, če je to mogoče, končnim uporabnikom zagotovijo brezplačno. |
| --- | --- |

(b)

javni in/ali zasebni upravljavci cest in/ali ponudniki storitev in/ali postaje, namenjene prometnim informacijam, jih, če je to mogoče, končnim uporabnikom zagotovijo brezplačno.

3.   Javni in zasebni upravljavci cest in ponudniki storitev sodelujejo pri usklajevanju predstavitve vsebine informacij končnim uporabnikom.

Končne uporabnike obvestijo o informacijski storitvi in o tem, kaj vse zajema.

Člen 9

Ocena skladnosti z zahtevami

1.   Države članice imenujejo nepristransko in neodvisno nacionalno službo, pristojno za oceno skladnosti javnih in zasebnih upravljavcev cest, ponudnikov storitev in postaj, namenjenih prometnim informacijam, z zahtevami iz členov 3 do 8. Dve ali več držav članic lahko imenuje skupno službo, pristojno za oceno skladnosti s temi zahtevami na njihovem ozemlju.

Države članice o nacionalnih organih obvestijo Komisijo.

2.   Javni in zasebni upravljavci cest, ponudniki storitev in postaje, namenjene prometnim informacijam, imenovanim nacionalnim službam predložijo podrobnosti o informacijah in opis informacijskih storitev, ki jih zagotavljajo, ter predložijo izjavo o skladnosti z zahtevami iz členov 3 do 8.

Izjava po potrebi vsebuje naslednje elemente:

| (a) | zajete kategorije v zvezi z varnostjo v cestnem prometu in cestno omrežje, ki ga pokrivajo informacijske storitve; |
| --- | --- |

(a)

zajete kategorije v zvezi z varnostjo v cestnem prometu in cestno omrežje, ki ga pokrivajo informacijske storitve;

| (b) | informacije o točkah dostopa do podatkov v zvezi z varnostjo v cestnem prometu in njihovimi pogoji za uporabo; |
| --- | --- |

(b)

informacije o točkah dostopa do podatkov v zvezi z varnostjo v cestnem prometu in njihovimi pogoji za uporabo;

| (c) | obliko podatkov v zvezi z varnostjo v cestnem prometu, ki so na voljo prek točke dostopa; |
| --- | --- |

(c)

obliko podatkov v zvezi z varnostjo v cestnem prometu, ki so na voljo prek točke dostopa;

| (d) | načine razširjanja informacijskih storitev končnim uporabnikom. |
| --- | --- |

(d)

načine razširjanja informacijskih storitev končnim uporabnikom.

Javni in zasebni upravljavci cest, ponudniki storitev in postaje, namenjene prometnim informacijam, ob vsaki spremembi pri zagotavljanju svojih storitev nemudoma posodobijo svoje izjave.

3.   Imenovane nacionalne službe naključno preverijo točnost izjav več javnih in zasebnih upravljavcev cest, ponudnikov storitev in postaj, namenjenih prometnim informacijam, ter zahtevajo dokazila o skladnosti z zahtevami iz členov 3 do 8.

Vsako leto imenovane nacionalne službe nacionalnim organom poročajo o predloženih izjavah in o rezultatih naključnih pregledov.

Člen 10

Nadaljnji ukrepi

1.   Države članice Komisiji najpozneje v 12 mesecih po začetku veljavnosti te uredbe sporočijo naslednje informacije:

| (a) | nacionalno službo, imenovano za oceno skladnosti z zahtevami iz členov 3 do 8; |
| --- | --- |

(a)

nacionalno službo, imenovano za oceno skladnosti z zahtevami iz členov 3 do 8;

| (b) | opis obstoječe ali načrtovane nacionalne točke dostopa. |
| --- | --- |

(b)

opis obstoječe ali načrtovane nacionalne točke dostopa.

2.   Najpozneje 12 mesecev po začetku veljavnosti te uredbe in vsako naslednje koledarsko leto države članice Komisiji sporočijo naslednje informacije:

| (a) | napredek pri izvajanju informacijskih storitev, vključno z merili, ki se uporabljajo za opredelitev stopnje kakovosti, in sredstvi, uporabljenimi za spremljanje kakovosti teh storitev; |
| --- | --- |

(a)

napredek pri izvajanju informacijskih storitev, vključno z merili, ki se uporabljajo za opredelitev stopnje kakovosti, in sredstvi, uporabljenimi za spremljanje kakovosti teh storitev;

| (b) | rezultate ocen skladnosti z zahtevami iz členov 3 do 8; |
| --- | --- |

(b)

rezultate ocen skladnosti z zahtevami iz členov 3 do 8;

| (c) | po potrebi opis sprememb nacionalne točke dostopa. |
| --- | --- |

(c)

po potrebi opis sprememb nacionalne točke dostopa.

Člen 11

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. oktobra 2013. Za informacijske storitve, ki so na dan začetka veljavnosti te uredbe že bile uvedene, pa se uporablja od 1. oktobra 2015.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. maja 2013

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 207, 6.8.2010, str. 1.

1

(2)  COM(2010) 389 final.

2

(3)  UL L 345, 31.12.2003, str. 90.

3

(4)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

4

(5)  UL L 201, 31.7.2002, str. 37.

5

(6)  Združeni narodi – ECE/TRANS/WP.1/119/Rev.2 – 27. maj 2010.

6

(7)  UL L 204, 5.8.2010, str. 1.

7

---

| 18.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 247/11 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 247/11

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 887/2013

z dne 11. julija 2013

o nadomestitvi Priloge II in Priloge III k Uredbi (EU) št. 211/2011 Evropskega parlamenta in Sveta o državljanski pobudi

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 211/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o državljanski pobudi (1) in zlasti člena 16 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 4(1) Uredbe (EU) št. 211/2011 določa, da morajo organizatorji predlagane državljanske pobude prijaviti pobudo pri Komisiji in zagotoviti informacije iz Priloge II Uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Člen 4(1) Uredbe (EU) št. 211/2011 določa, da morajo organizatorji predlagane državljanske pobude prijaviti pobudo pri Komisiji in zagotoviti informacije iz Priloge II Uredbe.

| (2) | Informacije iz Priloge II je treba spremeniti, da bi Komisija lažje preverjala, ali so kriteriji za prijavo iz točke (a) člena 4(2) izpolnjeni, da bi se zagotovila ustrezna upravna obravnava vloge za prijavo ter da bi se pospešila komunikacija med organizatorji in Komisijo med postopkom državljanske pobude. |
| --- | --- |

(2)

Informacije iz Priloge II je treba spremeniti, da bi Komisija lažje preverjala, ali so kriteriji za prijavo iz točke (a) člena 4(2) izpolnjeni, da bi se zagotovila ustrezna upravna obravnava vloge za prijavo ter da bi se pospešila komunikacija med organizatorji in Komisijo med postopkom državljanske pobude.

| (3) | Šest držav članic je zaprosilo za spremembe v zvezi s podatki, ki jih je potrebno vnesti v obrazce iz Priloge III k Uredbi (EU) št. 211/2011. |
| --- | --- |

(3)

Šest držav članic je zaprosilo za spremembe v zvezi s podatki, ki jih je potrebno vnesti v obrazce iz Priloge III k Uredbi (EU) št. 211/2011.

| (4) | Komisija je pooblaščena za spremembo Priloge II in Priloge III k Uredbi v skladu s členom 290 PDEU. Kar zadeva Prilogo III, bi morala Komisija upoštevati informacije, ki so ji jih posredovale države članice. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je pooblaščena za spremembo Priloge II in Priloge III k Uredbi v skladu s členom 290 PDEU. Kar zadeva Prilogo III, bi morala Komisija upoštevati informacije, ki so ji jih posredovale države članice.

| (5) | Več organizatorjev predlaganih pobud, ki so prijavljene pri Komisiji, trenutno zbira izjave o podpori v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 211/2011, zato jim je treba omogočiti, da lahko enakovredno uporabljajo obrazce iz Priloge II te uredbe in prejšnje različice teh obrazcev – |
| --- | --- |

(5)

Več organizatorjev predlaganih pobud, ki so prijavljene pri Komisiji, trenutno zbira izjave o podpori v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 211/2011, zato jim je treba omogočiti, da lahko enakovredno uporabljajo obrazce iz Priloge II te uredbe in prejšnje različice teh obrazcev –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (EU) št. 211/2011 se spremeni:

| (a) | Priloga II se nadomesti z besedilom iz Priloge I k tej uredbi; |
| --- | --- |

(a)

Priloga II se nadomesti z besedilom iz Priloge I k tej uredbi;

| (b) | Priloga III se nadomesti z besedilom iz Priloge II k tej uredbi. |
| --- | --- |

(b)

Priloga III se nadomesti z besedilom iz Priloge II k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Obrazci iz Priloge III Uredbe (EU) št. 211/2011 se lahko v različici, ki je veljala pred začetkom veljavnosti te uredbe, uporabljajo za zbiranje izjav o podpori podpisnikov predlaganih državljanskih pobud, ki so bile prijavljene v skladu s členom 4 Uredbe (EU) št. 211/2011 pred datumom začetka veljavnosti te uredbe.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. julija 2013

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 65, 11.3.2011, str. 1.

1

---

PRILOGA I

„PRILOGA II

POTREBNE INFORMACIJE ZA PRIJAVO PREDLAGANE DRŽAVLJANSKE POBUDE

| 1. | Naslov predlagane državljanske pobude v največ 100 znakih; |
| --- | --- |

1.

Naslov predlagane državljanske pobude v največ 100 znakih;

| 2. | predmet državljanske pobude v največ 200 znakih; |
| --- | --- |

2.

predmet državljanske pobude v največ 200 znakih;

| 3. | opis ciljev predlagane državljanske pobude, na podlagi katere se Komisijo poziva k ukrepanju, v največ 500 znakih; |
| --- | --- |

3.

opis ciljev predlagane državljanske pobude, na podlagi katere se Komisijo poziva k ukrepanju, v največ 500 znakih;

| 4. | določbe Pogodb, za katere organizatorji menijo, da se nanašajo na predlagani ukrep; |
| --- | --- |

4.

določbe Pogodb, za katere organizatorji menijo, da se nanašajo na predlagani ukrep;

| 5. | polno ime, poštni naslov, državljanstvo in datum rojstva sedmih članov državljanskega odbora, med katerimi sta posebej opredeljena predstavnik in njegov namestnik ter njuna elektronska poštna naslova in njuni telefonski številki (1); |
| --- | --- |

5.

polno ime, poštni naslov, državljanstvo in datum rojstva sedmih članov državljanskega odbora, med katerimi sta posebej opredeljena predstavnik in njegov namestnik ter njuna elektronska poštna naslova in njuni telefonski številki (1);

| 6. | dokumenti, ki dokazujejo pravilnost polnega imena, poštnega naslova, državljanstva in datuma rojstva vsakega izmed sedmih članov državljanskega odbora; |
| --- | --- |

6.

dokumenti, ki dokazujejo pravilnost polnega imena, poštnega naslova, državljanstva in datuma rojstva vsakega izmed sedmih članov državljanskega odbora;

| 7. | vsi viri podpore in financiranja predlagane državljanske pobude v času prijave (1).
  Organizatorji lahko zagotovijo podrobnejše informacije o vsebini, ciljih in ozadju predlagane državljanske pobude v prilogi. Po želji lahko priložijo tudi besedilo osnutka pravnega akta. |
| --- | --- |

7.

vsi viri podpore in financiranja predlagane državljanske pobude v času prijave (1).

Organizatorji lahko zagotovijo podrobnejše informacije o vsebini, ciljih in ozadju predlagane državljanske pobude v prilogi. Po želji lahko priložijo tudi besedilo osnutka pravnega akta.

---

(1)  Izjava o zasebnosti: V skladu s členom 11 Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov so posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, obveščeni, da Komisija zbira te osebne podatke v okviru postopka v zvezi s predlagano državljansko pobudo. Javnosti bodo prek spletnega registra Komisije na voljo le polna imena organizatorjev, elektronski poštni naslovi kontaktnih oseb ter podatki v zvezi z viri podpore in financiranja. Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, imajo pravico, da ugovarjajo zoper objavo svojih osebnih podatkov zaradi nujnih in legitimnih razlogov, ki izhajajo iz njihovega posebnega stanja, ter da kadar koli zahtevajo popravke teh podatkov in njihov izbris iz spletnega registra Komisije po preteku dveh let od datuma prijave predlagane državljanske pobude.“

1

---

PRILOGA II

„PRILOGA III

„OBRAZEC IZJAVE O PODPORI – DEL A (1)

(za države članice, ki ne zahtevajo osebne identifikacijske številke / številke osebnega dokumenta)

Image

Image

OBRAZEC IZJAVE O PODPORI – DEL B (1)

(za države članice, ki zahtevajo osebno identifikacijsko številko / številko osebnega dokumenta)

Image

Image

DEL C

| 1. | Podatki za države članice, ki ne zahtevajo osebne identifikacijske številke / številke osebnega dokumenta (obrazec izjave o podpori – del A):






  Država članica: | Podpisniki, katerih izjava o podpori se predloži zadevnim državam članicam |
| --- | --- | --- |
| Belgija | — | osebe s prebivališčem v Belgiji |

1.

Država članica:

Podpisniki, katerih izjava o podpori se predloži zadevnim državam članicam

Belgija

—

osebe s prebivališčem v Belgiji

| — | belgijski državljani, ki prebivajo zunaj države, če so o svojem prebivališču obvestili nacionalne organe |
| --- | --- |

—

belgijski državljani, ki prebivajo zunaj države, če so o svojem prebivališču obvestili nacionalne organe

Danska

| — | osebe s prebivališčem na Danskem |
| --- | --- |

—

osebe s prebivališčem na Danskem

| — | danski državljani, ki prebivajo zunaj države, če so o svojem prebivališču obvestili nacionalne organe |
| --- | --- |

—

danski državljani, ki prebivajo zunaj države, če so o svojem prebivališču obvestili nacionalne organe

Nemčija

| — | osebe s prebivališčem v Nemčiji |
| --- | --- |

—

osebe s prebivališčem v Nemčiji

| — | nemški državljani, ki prebivajo zunaj države, če so o svojem prebivališču obvestili nacionalne organe |
| --- | --- |

—

nemški državljani, ki prebivajo zunaj države, če so o svojem prebivališču obvestili nacionalne organe

Estonija

| — | osebe s prebivališčem v Estoniji |
| --- | --- |

—

osebe s prebivališčem v Estoniji

| — | estonski državljani, ki prebivajo zunaj države |
| --- | --- |

—

estonski državljani, ki prebivajo zunaj države

Irska

| — | osebe s prebivališčem na Irskem |
| --- | --- |

—

osebe s prebivališčem na Irskem

Luksemburg

| — | osebe s prebivališčem v Luksemburgu |
| --- | --- |

—

osebe s prebivališčem v Luksemburgu

| — | luksemburški državljani, ki prebivajo zunaj države, če so o svojem prebivališču obvestili nacionalne organe |
| --- | --- |

—

luksemburški državljani, ki prebivajo zunaj države, če so o svojem prebivališču obvestili nacionalne organe

Nizozemska

| — | osebe s prebivališčem na Nizozemskem |
| --- | --- |

—

osebe s prebivališčem na Nizozemskem

| — | nizozemski državljani, ki prebivajo zunaj države |
| --- | --- |

—

nizozemski državljani, ki prebivajo zunaj države

Slovaška

| — | osebe s prebivališčem na Slovaškem |
| --- | --- |

—

osebe s prebivališčem na Slovaškem

| — | slovaški državljani, ki prebivajo zunaj države |
| --- | --- |

—

slovaški državljani, ki prebivajo zunaj države

Finska

| — | osebe s prebivališčem na Finskem |
| --- | --- |

—

osebe s prebivališčem na Finskem

| — | finski državljani, ki prebivajo zunaj države |
| --- | --- |

—

finski državljani, ki prebivajo zunaj države

Združeno kraljestvo

| — | osebe s prebivališčem v Združenem kraljestvu |
| --- | --- |

—

osebe s prebivališčem v Združenem kraljestvu

| 2. | Seznam držav članic, ki zahtevajo eno izmed osebnih identifikacijskih številk / številk osebnega dokumenta, določenih spodaj, in ki so številko ali osebni dokument izdale (obrazec izjave o podpori – del B): | BOLGARIJA






  — | Единен граждански номер (osebna številka) |
| --- | --- | --- | --- |

2.

BOLGARIJA

—

Единен граждански номер (osebna številka)

| | ČEŠKA






  — | Občanský průkaz (nacionalna osebna izkaznica) |
| --- | --- | --- |

ČEŠKA

—

Občanský průkaz (nacionalna osebna izkaznica)

| — | Cestovní pas (potni list) |
| --- | --- |

—

Cestovní pas (potni list)

| | GRČIJA






  — | Δελτίο Αστυνομικής Ταυτότητας (osebna izkaznica) |
| --- | --- | --- |

GRČIJA

—

Δελτίο Αστυνομικής Ταυτότητας (osebna izkaznica)

| — | Διαβατήριο (potni list) |
| --- | --- |

—

Διαβατήριο (potni list)

| — | Βεβαίωση Εγγραφής Πολιτών Ε.Ε./Έγγραφο πιστοποίησης μόνιμης διαμονής πολίτη Ε.Ε. (potrdilo o prebivališču / potrdilo o stalnem prebivališču) |
| --- | --- |

—

Βεβαίωση Εγγραφής Πολιτών Ε.Ε./Έγγραφο πιστοποίησης μόνιμης διαμονής πολίτη Ε.Ε. (potrdilo o prebivališču / potrdilo o stalnem prebivališču)

| | ŠPANIJA






  — | Documento Nacional de Identidad (osebna izkaznica) |
| --- | --- | --- |

ŠPANIJA

—

Documento Nacional de Identidad (osebna izkaznica)

| — | Pasaporte (potni list) |
| --- | --- |

—

Pasaporte (potni list)

| — | Número de Identidad de Extranjero, de la tarjeta o certificado, correspondiente a la inscripción en el Registro Central de Extranjeros (identifikacijska številka tujca (NIE), številka izkaznice ali potrdila, ki ustreza registraciji v centralnem registru tujcev) |
| --- | --- |

—

Número de Identidad de Extranjero, de la tarjeta o certificado, correspondiente a la inscripción en el Registro Central de Extranjeros (identifikacijska številka tujca (NIE), številka izkaznice ali potrdila, ki ustreza registraciji v centralnem registru tujcev)

| | FRANCIJA






  — | Passeport (potni list) |
| --- | --- | --- |

FRANCIJA

—

Passeport (potni list)

| — | Carte nationale d’identité (nacionalna osebna izkaznica) |
| --- | --- |

—

Carte nationale d’identité (nacionalna osebna izkaznica)

| | HRVAŠKA






  — | Osobni identifikacijski broj (osebna identifikacijska številka); |
| --- | --- | --- |

HRVAŠKA

—

Osobni identifikacijski broj (osebna identifikacijska številka);

| | ITALIJA






  — | Passaporto (potni list), inclusa l’indicazione dell’autorità di rilascio (vključno z navedbo organa, ki ga je izdal) |
| --- | --- | --- |

ITALIJA

—

Passaporto (potni list), inclusa l’indicazione dell’autorità di rilascio (vključno z navedbo organa, ki ga je izdal)

| — | Carta di identità (osebna izkaznica), inclusa l’indicazione dell’autorità di rilascio (vključno z navedbo organa, ki jo je izdal) |
| --- | --- |

—

Carta di identità (osebna izkaznica), inclusa l’indicazione dell’autorità di rilascio (vključno z navedbo organa, ki jo je izdal)

| | CIPER






  — | Δελτίο Ταυτότητας (osebna izkaznica državljana ali rezidenta) |
| --- | --- | --- |

CIPER

—

Δελτίο Ταυτότητας (osebna izkaznica državljana ali rezidenta)

| — | Διαβατήριο (potni list) |
| --- | --- |

—

Διαβατήριο (potni list)

| | LATVIJA






  — | Personas kods (osebna identifikacijska številka) |
| --- | --- | --- |

LATVIJA

—

Personas kods (osebna identifikacijska številka)

| | LITVA






  — | Asmens kodas (osebna številka) |
| --- | --- | --- |

LITVA

—

Asmens kodas (osebna številka)

| | MADŽARSKA






  — | személyazonosító igazolvány (osebna izkaznica) |
| --- | --- | --- |

MADŽARSKA

—

személyazonosító igazolvány (osebna izkaznica)

| — | útlevél (potni list) |
| --- | --- |

—

útlevél (potni list)

| — | személyi azonosító szám (személyi szám) (osebna identifikacijska številka) |
| --- | --- |

—

személyi azonosító szám (személyi szám) (osebna identifikacijska številka)

| | MALTA






  — | Karta tal-Identità (osebna izkaznica) |
| --- | --- | --- |

MALTA

—

Karta tal-Identità (osebna izkaznica)

| | AVSTRIJA






  — | Reisepass (potni list) |
| --- | --- | --- |

AVSTRIJA

—

Reisepass (potni list)

| — | Personalausweis (osebna izkaznica) |
| --- | --- |

—

Personalausweis (osebna izkaznica)

| | POLJSKA






  — | Numer ewidencyjny PESEL (identifikacijska številka PESEL) |
| --- | --- | --- |

POLJSKA

—

Numer ewidencyjny PESEL (identifikacijska številka PESEL)

| | PORTUGALSKA






  — | Bilhete de identidade (osebna izkaznica) |
| --- | --- | --- |

PORTUGALSKA

—

Bilhete de identidade (osebna izkaznica)

| — | Passaporte (potni list) |
| --- | --- |

—

Passaporte (potni list)

| — | Cartão de Cidadão (državljanska kartica) |
| --- | --- |

—

Cartão de Cidadão (državljanska kartica)

| | ROMUNIJA






  — | carte de identitate (osebna izkaznica) |
| --- | --- | --- |

ROMUNIJA

—

carte de identitate (osebna izkaznica)

| — | pașaport (potni list) |
| --- | --- |

—

pașaport (potni list)

| — | certificat de înregistrare (potrdilo o registraciji) |
| --- | --- |

—

certificat de înregistrare (potrdilo o registraciji)

| — | carte de rezidență permanentă pentru cetățenii UE (dovoljenje za stalno prebivanje državljanov EU) |
| --- | --- |

—

carte de rezidență permanentă pentru cetățenii UE (dovoljenje za stalno prebivanje državljanov EU)

| — | Cod Numeric Personal (osebna identifikacijska številka) |
| --- | --- |

—

Cod Numeric Personal (osebna identifikacijska številka)

| | SLOVENIJA






  — | Enotna matična številka občana (osebna identifikacijska številka) |
| --- | --- | --- |

SLOVENIJA

—

Enotna matična številka občana (osebna identifikacijska številka)

| | ŠVEDSKA






  — | Personnummer (osebna identifikacijska številka)“ |
| --- | --- | --- |

ŠVEDSKA

—

Personnummer (osebna identifikacijska številka)“

---

| 18.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 247/20 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 247/20

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 888/2013

z dne 16. septembra 2013

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Oignon de Roscoff (ZOP))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) št. 1151/2012 je razveljavila in nadomestila Uredbo Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (2). |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) št. 1151/2012 je razveljavila in nadomestila Uredbo Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (2).

| (2) | V skladu s členom 6(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je bila vloga Francije za registracijo imena „Oignon de Roscoff“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (3). |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 6(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je bila vloga Francije za registracijo imena „Oignon de Roscoff“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (3).

| (3) | Ker v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006 Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru, bi bilo treba ime „Oignon de Roscoff“ registrirati – |
| --- | --- |

(3)

Ker v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006 Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru, bi bilo treba ime „Oignon de Roscoff“ registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime iz Priloge k tej uredbi se registrira.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. septembra 2013

Za Komisijo V imenu predsednika

Dacian CIOLOȘ

Član Komisije

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

2

(3)  UL C 334, 31.10.2012, str. 11.

3

---

PRILOGA

Kmetijski proizvodi za prehrano ljudi, našteti v Prilogi I k Pogodbi:

Skupina 1.6   Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani.

FRANCIJA

Oignon de Roscoff (ZOP)

---

| 18.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 247/22 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 247/22

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 889/2013

z dne 16. septembra 2013

o odobritvi večje spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Chufa de Valencia (ZOP)]

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1), zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) št. 1151/2012 je razveljavila in nadomestila Uredbo Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (2). |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) št. 1151/2012 je razveljavila in nadomestila Uredbo Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (2).

| (2) | V skladu s prvim pododstavkom člena 9(1) Uredbe (ES) št. 510/2006 je Komisija proučila vlogo Španije za odobritev spremembe specifikacije za zaščiteno označbo porekla „Chufa de Valencia“, registrirano v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 378/1999 (3). |
| --- | --- |

(2)

V skladu s prvim pododstavkom člena 9(1) Uredbe (ES) št. 510/2006 je Komisija proučila vlogo Španije za odobritev spremembe specifikacije za zaščiteno označbo porekla „Chufa de Valencia“, registrirano v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 378/1999 (3).

| (3) | Ker zadevna sprememba ni manjša, je Komisija v skladu s členom 6(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 vlogo za spremembo objavila v Uradnem listu Evropske unije
   (4). Ker Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru v skladu s členom 7 navedene uredbe, bi bilo treba spremembo specifikacije odobriti – |
| --- | --- |

(3)

Ker zadevna sprememba ni manjša, je Komisija v skladu s členom 6(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 vlogo za spremembo objavila v Uradnem listu Evropske unije
   (4). Ker Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru v skladu s členom 7 navedene uredbe, bi bilo treba spremembo specifikacije odobriti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sprememba specifikacije, objavljena v Uradnem listu Evropske unije v zvezi z imenom iz Priloge k tej uredbi, se odobri.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. septembra 2013

Za Komisijo V imenu predsednika

Dacian CIOLOȘ

Član Komisije

---

(1)  UL L 343, 14.12 2012, str. 1.

1

(2)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

2

(3)  UL L 46, 20.2.1999, str. 13.

3

(4)  UL C 367, 27.11.2012, str. 13.

4

---

PRILOGA

Kmetijski proizvodi za prehrano ljudi, našteti v Prilogi I k Pogodbi:

Skupina 1.8   Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi

ŠPANIJA

Chufa de Valencia (ZOP)

---

| 18.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 247/24 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 247/24

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 890/2013

z dne 16. septembra 2013

o odobritvi manjše spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Amarene Brusche di Modena (ZGO))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti drugega pododstavka člena 53(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je v skladu s prvim pododstavkom člena 53(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 proučila vlogo Italije za odobritev spremembe specifikacije za zaščiteno geografsko označbo „Amarene Brusche di Modena“, registrirano na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1028/2009 (2). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je v skladu s prvim pododstavkom člena 53(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 proučila vlogo Italije za odobritev spremembe specifikacije za zaščiteno geografsko označbo „Amarene Brusche di Modena“, registrirano na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1028/2009 (2).

| (2) | Namen vloge je spremeniti specifikacijo, in sicer se natančno opredelita vsebnost sladkorja v sadju ob obiranju in med predelavo ter količina sladkorja (saharoze), ki se lahko doda pred zgoščanjem, ter dovoli uporaba embalaže, ki je različnih velikosti in materialov od tistih, ki so bili določeni ob registraciji. |
| --- | --- |

(2)

Namen vloge je spremeniti specifikacijo, in sicer se natančno opredelita vsebnost sladkorja v sadju ob obiranju in med predelavo ter količina sladkorja (saharoze), ki se lahko doda pred zgoščanjem, ter dovoli uporaba embalaže, ki je različnih velikosti in materialov od tistih, ki so bili določeni ob registraciji.

| (3) | Komisija je zadevno spremembo proučila in sklenila, da je upravičena. Ker je sprememba manjša v smislu tretjega pododstavka člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, jo Komisija lahko odobri brez uporabe postopka iz členov 50 do 52 Uredbe – |
| --- | --- |

(3)

Komisija je zadevno spremembo proučila in sklenila, da je upravičena. Ker je sprememba manjša v smislu tretjega pododstavka člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, jo Komisija lahko odobri brez uporabe postopka iz členov 50 do 52 Uredbe –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Specifikacija zaščitene geografske označbe „Amarene Brusche di Modena“ se spremeni v skladu s Prilogo I k tej uredbi.

Člen 2

Prečiščeni enotni dokument, v katerem so navedeni glavni elementi specifikacije, je v Prilogi II k tej uredbi.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. septembra 2013

Za Komisijo V imenu predsednika

Dacian CIOLOȘ

Član Komisije

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  UL L 283, 30.10.2009, str. 39.

2

---

PRILOGA I

V specifikaciji zaščitene geografske označbe „Amarene Brusche di Modena“ se odobrijo naslednje spremembe:

Metoda pridobivanja

Zahtevana vsebnost sladkorja za sadje, ki se uporablja za izdelavo ZGO „Amarene Brusche di Modena“, se mora ob obiranju zmanjšati za 2° Brix v letih, ko skupna količina padavin v juniju presega 80 mm.

Med predelavo je dovoljena vsebnost sladkorja, ki je za 2° Brix manjša od izmerjene ob obiranju, če se sadje hladi z vodo.

Da bi preprečili napačno razlaganje, je opredeljeno, da količina sladkorja (saharoze), ki se lahko doda pred zgoščanjem džema, ne sme presegati 35 % proizvoda.

Označevanje

V specifikaciji je navedeno, da se za pakiranje džema „Amarene Brusche di Modena“ lahko uporabi tudi embalaža, ki je različnih velikosti in materialov od tistih, ki so bili predhodno določeni, pod pogojem, da so primerni za živila. Proizvajalci lahko tako embalažo prilagodijo zahtevam trga, ki se stalno spreminjajo.

---

PRILOGA II

PREČIŠČENI ENOTNI DOKUMENT

Uredba Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (1)

„AMARENE BRUSCHE DI MODENA“

št. ES: IT-PGI-0105-01065 – 30.11.2012

ZGO (X) ZOP ( )

1.   Ime

„Amarene Brusche di Modena“

2.   Država članica ali tretja država

Italija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

| Skupina 1.6 | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| --- | --- |

Skupina 1.6

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Džem ZGO „Amarene Brusche di Modena“ je v času prodaje na trgu srednje gost in značilne žive rdečerjave barve s temnejšimi odsevi. Lomni količnik pri 20 °C je med 60° in 68° stopinjami Brix. Značilna stopnja trpkosti (kislost), določena z merjenjem pH-vrednosti, je med 2,5 in 3,5. Končni proizvod vsebuje 70 % svežega sadja.

Značilni okus džema ZGO „AMARENE BRUSCHE DI MODENA“ kaže dobro ravnotežje med sladkim in trpkim z občutkom kislosti. V času prodaje na trgu ima džem „Amarene Brusche di Modena“ najmanjšo vsebnost sladkorja 60 %.

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode)

Surovina džema ZGO „Amarene Brusche di Modena“ so višnje iz sadovnjakov, v katerih gojijo vrste amarena di Castelvetro, amarena di Vignola dal peduncolo corto (s kratkim pecljem), amarena di Vignola dal peduncolo lungo (z dolgim pecljem), amarena di Montagna, amarena di Salvaterra, marasca di Vigo, meteor, mountmorency in pandy.

Ob obiranju morajo biti plodovi zreli, kar pomeni, da mora biti enotne barve najmanj 90 % ploda, in imeti morajo naslednje značilnosti:

| — | barva lupine: svetlo do temno rdeča, |
| --- | --- |

—

barva lupine: svetlo do temno rdeča,

| — | barva sredice: rumena ali oranžna, |
| --- | --- |

—

barva sredice: rumena ali oranžna,

| — | barva soka: brezbarven do rumenkast, |
| --- | --- |

—

barva soka: brezbarven do rumenkast,

| — | vsebnost sladkorja: > 16° Brix, |
| --- | --- |

—

vsebnost sladkorja: > 16° Brix,

| — | vsebnost kisline: povprečje do visoko povprečje > 18 g/l jabolčne kisline, |
| --- | --- |

—

vsebnost kisline: povprečje do visoko povprečje > 18 g/l jabolčne kisline,

| — | izkoristek soka: > 75 %. |
| --- | --- |

—

izkoristek soka: > 75 %.

V letih, ko glede na meritve na meteoroloških postajah, ki so najbližje kmetijskim gospodarstvom za pridelavo sadja, junija pade skupno več kot 80 mm padavin, se lahko minimalna vsebnost sladkorja v sadju ob obiranju zmanjša za 2° Brix.

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

—

3.5   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Dejavnosti gojenja višenj in proizvodnje džema „Amarene Brusche di Modena“ morajo potekati na proizvodnem območju iz točke 4, ker so na tem območju ugodne razmere za razvoj višenj, kot je navedeno v točki 5.1.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

Polnjenje in pakiranje džema „Amarene Brusche di Modena“ morata potekati na proizvodnem območju iz točke 4, da se zagotovita poreklo in nadzor proizvoda ter prepreči izguba njegovih značilnosti, opisanih v točki 3.2, in prepreči nadaljnja pasterizacija, ki bi lahko spremenila značilni okus ZGO „Amarene Brusche di Modena“, ki izhaja iz dobrega ravnotežja med kislim in sladkim okusom.

Džem ZGO „Amarene Brusche di Modena“ se pakira v stekleno ali pločevinasto embalažo prostornine 15 ml, 212 ml, 228 ml, 236 ml, 314 ml, 370 ml, 2 650 ml in 5 000 ml ali v embalažo drugih velikosti in materialov, ki so primerni za stik z živili. Embalaža prostornine 2 650 ml in 5 000 ml je namenjena prodaji na debelo.

3.7   Posebna pravila za označevanje

Znak označbe ZGO „Amarene Brusche di Modena“ sestavlja podoba v obliki črke A, katere vodoravno črtico nadomešča višnja s pecljem in listom. Podoba je vrisana v kvadrat 74 x 74 mm. V prostoru pod njo je v treh vrsticah ponatisnjen napis AMARENE BRUSCHE DI MODENA I.G.P. Znak se lahko sorazmerno prilagodi različni velikosti embalaže.

Image

Napis „Amarene Brusche di Modena“ mora biti v italijanščini.

4.   Kratka opredelitev geografskega območja

Območje gojenja sadja in proizvodnje džema ZGO „Amarene Brusche di Modena“ vključuje upravno območje občin Bastiglia, Bomporto, Campogalliano, Camposanto, Carpi, Castelfranco Emilia, Castelnuovo Rangone, Castelvetro di Modena, Cavezzo, Concordia sul Secchia, Finale Emilia, Fiorano Modenese, Formigine, Guiglia, Maranello, Marano sul Panaro, Medolla, Mirandola, Modena, Montese, Nonantola, Novi di Modena, Pavullo nel Frignano, Prignano sul Secchia, Ravarino, S. Cesario sul Panaro, S. Felice sul Panaro, S. Possidonio, S. Prospero sul Secchia, Sassuolo, Savignano sul Panaro, Serramazzoni, Soliera, Spilamberto, Vignola in Zocca v pokrajini Modena ter sosednje območje pokrajine Bologna, omejeno na naslednje občine: Anzola nell’Emilia, Bazzano, Castel d’Aiano, Castello di Serravalle, Crespellano, Crevalcore, Monte S. Pietro, Monteveglio, San Giovanni in Persiceto, Sant’Agata Bolognese, Savigno in Vergato.

5.   Povezanost z geografskim območjem

5.1   Posebnosti geografskega območja

Za območje proizvodnje džema ZGO „Amarene Brusche di Modena“ je značilna zelo globoka, večinoma rodovitna prst, dobro strukturirana z zmerno poroznostjo in prepustnostjo, z meljasto ilovnato zgradbo in skromno prisotnostjo gline. Zato so tla zelo primerna za gojenje višenj, ki potrebujejo prepustna, dobro drenirana sveža tla. Zaradi posebne strukture in teksture imajo tla dobro poroznost, dobro drenažno zmogljivost in torej veliko zmožnost zračenja. Območje je gosto prepredeno z naravnimi in umetnimi vodnimi potmi. Podnebje je polvlažno in se na nižjih legah nižine okrog Modene nagiba k polsuhemu, kar so še posebno ugodne razmere za gojenje višenj.

5.2   Posebnosti proizvoda

Zaščitena geografska označba „Amarene Brusche di Modena“ se od drugih proizvodov iz iste skupine živil razlikuje predvsem po posebnih organoleptičnih in fizikalno-kemičnih značilnostih surovine, ki izhaja iz vrst višenj, gojenih na proizvodnem območju, zlasti po značilnem okusu džema z dobrim ravnotežjem med sladkim in trpkim z občutkom kislosti. Druga pomembna razločevalna lastnost zadevnega proizvoda je naravni proizvodni postopek, ki temelji na zgoščanju s termičnim izparevanjem sadja, brez uporabe gostil, barvil ali konzervansov, in visoki vsebnosti sadja glede na dodani sladkor ter opustitvi kakršnih koli nadaljnjih obdelav pred pakiranjem proizvoda.

5.3   Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali značilnostjo proizvoda (pri ZGO)

Vloga za priznanje džema „Amarene Brusche di Modena“ kot ZGO je utemeljena zaradi slovesa in ugleda proizvoda. Sloves džema „Amarene Brusche di Modena“ izkazuje obsežna bibliografija, ki priča predvsem o izročilu, ki se je od lokalnega prebivalstva zvesto preneslo skozi čas in je vezano na potrebo po hitri predelavi sadja, ki se slabše ohranja, ter je ustvarilo proizvod, ki slovi in je cenjen zlasti zaradi naravnega proizvodnega postopka.

Za dokaz slovesa, ki ga uživa ta proizvod, ne moremo mimo obstoja proizvodnega okrožja na območju iz točke 4, kjer so že na začetku prejšnjega stoletja obstajala številna kmetijska gospodarstva za gojenje višenj ob središčih za obiranje sadja in njegovo shranjevanje v hladilnicah, prav tako pa tudi obrtna podjetja ter mala in srednja podjetja za proizvodnjo džema. Kmetijska gospodarstva, ki se posvečajo proizvodnji ZGO, imajo skupaj več kot 350 stalno zaposlenih in pomenijo nemajhno proizvodno vrednost. Prvi je poskusil intenzivno gojiti višnje leta 1882 odvetnik Luigi Mancini na svojem posestvu „La Colombarina“ zraven Vignole, dejansko pa je veliki botanik Giorgio Gallesio že leta 1820 v svojem pričevanju zapisal običaj „obkroženja samotnih kmetij z višnjami zaradi izdelave sirupa, vkuhanega sadja, džema, pudinga in sladic“, kar šteje za dolgo izročilo pripravljanja proizvoda na družinski ravni v kmetijski pokrajini Modena.

Stari in številni recepti skozi čas pričajo o uporabi proizvoda pri pripravi značilnih regionalnih sladic na družinski ali obrtni ravni, od najstarejših do najnovejših, v katerih je priporočena uporaba džema, zlasti za izdelavo domačih krostat. O pripravi džema pričata dva modenska rokopisa iz 19. stoletja – prvi, ki ga sestavljajo štirje zvezki in so ga pisali štirje rodovi hišnih gospodarjev meščanskega rodu, je bil objavljen leta 1970, drugi, ki ga je uredil Ferdinando Cavazzoni, slaščičar Case Molza, pa je bil objavljen leta 2001.

Sklic na objavo specifikacije

[člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006]

Ministrstvo je začelo nacionalni postopek ugovora z objavo predlaganih sprememb specifikacije za ZGO „Amarene Brusche di Modena“ v Uradnem listu Italijanske republike (Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana) št. 246 z dne 20. oktobra 2012.

Prečiščeno besedilo specifikacije je na voljo na spletni strani: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

ali

neposredno na domači strani ministrstva za kmetijsko, prehrambno in gozdarsko politiko (http://www.politicheagricole.it), kjer v desnem zgornjem kotu zaslona izberete „Qualità e sicurezza“ in nato „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“.

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12. Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (UL L 343, 14.12.2012, str. 1).

---

| 18.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 247/29 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 247/29

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 891/2013

z dne 16. septembra 2013

o prepovedi ribolova na veleokega tuna v Atlantskem oceanu s plovili, ki plujejo pod zastavo Portugalske

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1), zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) št. 40/2013 z dne 21. januarja 2013 o določitvi ribolovnih možnosti, ki so na voljo v vodah EU in ki so plovilom EU na voljo v nekaterih vodah zunaj EU, za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, za katere veljajo mednarodna pogajanja ali sporazumi, za leto 2013 (2) določa kvote za leto 2013. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) št. 40/2013 z dne 21. januarja 2013 o določitvi ribolovnih možnosti, ki so na voljo v vodah EU in ki so plovilom EU na voljo v nekaterih vodah zunaj EU, za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, za katere veljajo mednarodna pogajanja ali sporazumi, za leto 2013 (2) določa kvote za leto 2013.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2013. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2013.

| (3) | Zato je treba za navedeni stalež prepovedati ribolovne dejavnosti – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba za navedeni stalež prepovedati ribolovne dejavnosti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2013 dodeljena državi članici iz navedene priloge, velja za izčrpano od datuma iz navedene priloge.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, so od datuma iz navedene priloge prepovedane za stalež iz Priloge k tej uredbi. Po tem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati navedeni stalež, ki ga ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. septembra 2013

Za Komisijo V imenu predsednika

Lowri EVANS

Generalna direktorica za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 23, 25.1.2013, str. 54.

2

---

PRILOGA

| Št. | 43/TQ40 |
| --- | --- |
| Država članica | Portugalska |
| Stalež | BET/ATLANT |
| Vrsta | veleoki tun (Thunnus obesus) |
| Cona | Atlantski ocean |
| Datum | 20.8.2013 |

Št.

43/TQ40

Država članica

Portugalska

Stalež

BET/ATLANT

Vrsta

veleoki tun (Thunnus obesus)

Cona

Atlantski ocean

Datum

20.8.2013

---

| 18.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 247/31 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 247/31

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 892/2013

z dne 16. septembra 2013

o prepovedi ribolova na rdečega okuna v vodah EU in mednarodnih vodah območja V ter mednarodnih vodah območij XII in XIV s plovili, ki plujejo pod zastavo Francije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1), zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) št. 40/2013 z dne 21. januarja 2013 o določitvi ribolovnih možnosti, ki so na voljo v vodah EU in ki so plovilom EU na voljo v nekaterih vodah zunaj EU, za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, za katere veljajo mednarodna pogajanja ali sporazumi, za leto 2013 (2) določa kvote za leto 2013. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) št. 40/2013 z dne 21. januarja 2013 o določitvi ribolovnih možnosti, ki so na voljo v vodah EU in ki so plovilom EU na voljo v nekaterih vodah zunaj EU, za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, za katere veljajo mednarodna pogajanja ali sporazumi, za leto 2013 (2) določa kvote za leto 2013.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2013. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2013.

| (3) | Zato je treba za navedeni stalež prepovedati ribolovne dejavnosti – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba za navedeni stalež prepovedati ribolovne dejavnosti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2013 dodeljena državi članici iz navedene priloge, velja za izčrpano od datuma iz navedene priloge.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, so od datuma iz navedene priloge prepovedane za stalež iz Priloge k tej uredbi. Po tem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati ribe iz navedenega staleža, ki jih ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. septembra 2013

Za Komisijo V imenu predsednika

Lowri EVANS

Generalna direktorica za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 23, 25.1.2013, str. 54.

2

---

PRILOGA

| Št. | 38/TQ40 |
| --- | --- |
| Država članica | Francija |
| Stalež | RED/51214D. |
| Vrsta | rdeči okun (globoki pelagični) (Sebastes spp.) |
| Cona | vode EU in mednarodne vode območja V ter mednarodne vode območij XII in XIV |
| Datum | 17.8.2013 |

Št.

38/TQ40

Država članica

Francija

Stalež

RED/51214D.

Vrsta

rdeči okun (globoki pelagični) (Sebastes spp.)

Cona

vode EU in mednarodne vode območja V ter mednarodne vode območij XII in XIV

Datum

17.8.2013

---

| 18.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 247/33 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 247/33

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 893/2013

z dne 16. septembra 2013

o prepovedi ribolova na skušo v območjih IIIa in IVbc s plovili, ki plujejo pod zastavo Nizozemske

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1), zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) št. 40/2013 z dne 21. januarja 2013 o določitvi ribolovnih možnosti, ki so na voljo v vodah EU in ki so plovilom EU na voljo v nekaterih vodah zunaj EU, za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, za katere veljajo mednarodna pogajanja ali sporazumi, za leto 2013 (2) določa kvote za leto 2013. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) št. 40/2013 z dne 21. januarja 2013 o določitvi ribolovnih možnosti, ki so na voljo v vodah EU in ki so plovilom EU na voljo v nekaterih vodah zunaj EU, za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, za katere veljajo mednarodna pogajanja ali sporazumi, za leto 2013 (2) določa kvote za leto 2013.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2013. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2013.

| (3) | Zato je treba za navedeni stalež prepovedati ribolovne dejavnosti – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba za navedeni stalež prepovedati ribolovne dejavnosti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2013 dodeljena državi članici iz navedene priloge, velja za izčrpano od datuma iz navedene priloge.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, so od datuma iz navedene priloge prepovedane za stalež iz Priloge k tej uredbi. Po tem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati ribe iz navedenega staleža, ki jih ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. septembra 2013

Za Komisijo V imenu predsednika

Lowri EVANS

Generalna direktorica za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 23, 25.1.2013, str. 54.

2

---

PRILOGA

| Št. | 46/TQ40 |
| --- | --- |
| Država članica | Nizozemska |
| Stalež | MAC/*3A4BC |
| Vrsta | skuša (Scomber scombrus) |
| Cona | območji IIIa in IVbc |
| Datum | 26.8.2013 |

Št.

46/TQ40

Država članica

Nizozemska

Stalež

MAC/*3A4BC

Vrsta

skuša (Scomber scombrus)

Cona

območji IIIa in IVbc

Datum

26.8.2013

---

| 18.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 247/35 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 247/35

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 894/2013

z dne 17. septembra 2013

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. septembra 2013

Za Komisijo V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MK | 56,9 |
| XS | 23,1 |
| ZZ | 40,0 |
| 0707 00 05 | MK | 53,8 |
| TR | 121,6 |
| ZZ | 87,7 |
| 0709 93 10 | TR | 132,7 |
| ZZ | 132,7 |
| 0805 50 10 | AR | 116,2 |
| CL | 146,0 |
| IL | 142,1 |
| TR | 80,0 |
| UY | 114,4 |
| ZA | 103,3 |
| ZZ | 117,0 |
| 0806 10 10 | EG | 187,8 |
| TR | 147,9 |
| ZZ | 167,9 |
| 0808 10 80 | AR | 100,3 |
| BA | 65,7 |
| BR | 41,7 |
| CL | 106,2 |
| CN | 74,8 |
| NZ | 146,7 |
| US | 158,4 |
| ZA | 94,8 |
| ZZ | 98,6 |
| 0808 30 90 | AR | 231,4 |
| CL | 29,5 |
| CN | 82,4 |
| TR | 131,0 |
| ZA | 206,6 |
| ZZ | 136,2 |
| 0809 30 | TR | 124,3 |
| ZZ | 124,3 |
| 0809 40 05 | BA | 46,9 |
| XS | 46,6 |
| ZZ | 46,8 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

MK

56,9

XS

23,1

ZZ

40,0

0707 00 05

MK

53,8

TR

121,6

ZZ

87,7

0709 93 10

TR

132,7

ZZ

132,7

0805 50 10

AR

116,2

CL

146,0

IL

142,1

TR

80,0

UY

114,4

ZA

103,3

ZZ

117,0

0806 10 10

EG

187,8

TR

147,9

ZZ

167,9

0808 10 80

AR

100,3

BA

65,7

BR

41,7

CL

106,2

CN

74,8

NZ

146,7

US

158,4

ZA

94,8

ZZ

98,6

0808 30 90

AR

231,4

CL

29,5

CN

82,4

TR

131,0

ZA

206,6

ZZ

136,2

0809 30

TR

124,3

ZZ

124,3

0809 40 05

BA

46,9

XS

46,6

ZZ

46,8

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 18.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 247/37 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 247/37

---

SKLEP SVETA

z dne 16. septembra 2013

o imenovanju sodnika Sodišča za uslužbence Evropske unije

(2013/457/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti četrtega odstavka člena 257 Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti odstavka 1 člena 106a Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Po odstopu Irene BORUTA s 1. oktobrom 2013 bi bilo treba v skladu s členom 2 in členom 3(1) Priloge I k Protokolu št. 3 o Statutu Sodišča Evropske unije, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo imenovati sodnika Sodišča za uslužbence Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sodišče za uslužbence) za obdobje od 1. oktobra 2013 do 30. septembra 2019. |
| --- | --- |

(1)

Po odstopu Irene BORUTA s 1. oktobrom 2013 bi bilo treba v skladu s členom 2 in členom 3(1) Priloge I k Protokolu št. 3 o Statutu Sodišča Evropske unije, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo imenovati sodnika Sodišča za uslužbence Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sodišče za uslužbence) za obdobje od 1. oktobra 2013 do 30. septembra 2019.

| (2) | Objavljen je bil javni poziv (1) k vložitvi kandidatur. |
| --- | --- |

(2)

Objavljen je bil javni poziv (1) k vložitvi kandidatur.

| (3) | Odbor iz člena 3(3) Priloge I k Protokolu št. 3 se je sestal 4. in 5. junija ter 2. in 3. julija 2013. Po zaključku razprav je dal mnenje o ustreznosti kandidatov za izvajanje sodniške funkcije na Sodišču za uslužbence in mu priložil seznam kandidatov z najustreznejšimi izkušnjami na visoki ravni. |
| --- | --- |

(3)

Odbor iz člena 3(3) Priloge I k Protokolu št. 3 se je sestal 4. in 5. junija ter 2. in 3. julija 2013. Po zaključku razprav je dal mnenje o ustreznosti kandidatov za izvajanje sodniške funkcije na Sodišču za uslužbence in mu priložil seznam kandidatov z najustreznejšimi izkušnjami na visoki ravni.

| (4) | Zato je ustrezno, da se ena od oseb z navedenega seznama imenuje za sodnika Sodišča za uslužbence za obdobje od 1. oktobra 2013 do 30. septembra 2019, pri čemer je treba zagotoviti uravnoteženo sestavo Sodišča za uslužbence na podlagi izbire med državljani držav članic s kar najširšega možnega geografskega območja in ob upoštevanju zastopanih nacionalnih pravnih sistemov – |
| --- | --- |

(4)

Zato je ustrezno, da se ena od oseb z navedenega seznama imenuje za sodnika Sodišča za uslužbence za obdobje od 1. oktobra 2013 do 30. septembra 2019, pri čemer je treba zagotoviti uravnoteženo sestavo Sodišča za uslužbence na podlagi izbire med državljani držav članic s kar najširšega možnega geografskega območja in ob upoštevanju zastopanih nacionalnih pravnih sistemov –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Jesper SVENNINGSEN se imenuje za sodnika Sodišča za uslužbence Evropske unije za obdobje od 1. oktobra 2013 do 30. septembra 2019.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 16. septembra 2013

Za Svet

Predsednik

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  UL C 82, 21.3.2013, str. 5.

1

---

SMERNICE

| 18.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 247/38 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 247/38

---

SMERNICA EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 30. julija 2013

o spremembah Smernice ECB/2011/23 o zahtevah Evropske centralne banke za statistično poročanje na področju zunanje statistike

(ECB/2013/25)

(2013/458/EU)

IZVRŠILNI ODBOR EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 3.1 in 3.3, členov 5.1, 12.1, 14.3 in člena 16 Statuta,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2533/98 z dne 23. novembra 1998 o zbiranju statističnih informacij s strani Evropske centralne banke (1) ter zlasti členov 4 in 8 Uredbe,

ob upoštevanju člena 7 Smernice ECB/2011/23 z dne 9. decembra 2011 o zahtevah Evropske centralne banke za statistično poročanje na področju zunanje statistike (2),

ob upoštevanju stališč Odbora Evropskega sistema centralnih bank za statistiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V nekaterih primerih lahko stroga uporaba trenutne standardne metode vrednotenja za stanja lastniškega kapitala v družbah, v katere se neposredno vlaga in ki ne kotirajo na borzi, kot je določeno v Prilogi III k Smernici ECB/2011/23, vodi do izkrivljanj v neto stanju mednarodnih naložb. V teh primerih bi moralo biti državam članicam omogočeno, da uporabijo eno izmed drugih metod vrednotenja, določenih v šesti izdaji Priročnika MDS za plačilne bilance in mednarodne naložbe (Balance of Payments and International Investment Position Manual), in je zato treba Smernico ECB/2011/13 ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(1)

V nekaterih primerih lahko stroga uporaba trenutne standardne metode vrednotenja za stanja lastniškega kapitala v družbah, v katere se neposredno vlaga in ki ne kotirajo na borzi, kot je določeno v Prilogi III k Smernici ECB/2011/23, vodi do izkrivljanj v neto stanju mednarodnih naložb. V teh primerih bi moralo biti državam članicam omogočeno, da uporabijo eno izmed drugih metod vrednotenja, določenih v šesti izdaji Priročnika MDS za plačilne bilance in mednarodne naložbe (Balance of Payments and International Investment Position Manual), in je zato treba Smernico ECB/2011/13 ustrezno spremeniti.

| (2) | V skladu s členom 7 Smernice ECB/2011/23 je Izvršilni odbor Evropske centralne banke (ECB) upravičen izvesti tehnične spremembe prilog k Smernici ECB/2011/23, pod pogojem, da te spremembe ne spremenijo osnovnega konceptualnega okvira niti ne vplivajo na breme poročanja poročevalskih enot v državah članicah. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 7 Smernice ECB/2011/23 je Izvršilni odbor Evropske centralne banke (ECB) upravičen izvesti tehnične spremembe prilog k Smernici ECB/2011/23, pod pogojem, da te spremembe ne spremenijo osnovnega konceptualnega okvira niti ne vplivajo na breme poročanja poročevalskih enot v državah članicah.

| (3) | Spremembe prilog, določene v tej smernici, so tehnične spremembe, ki ne spremenijo osnovnih konceptualnih določb o zahtevah za poročanje podatkov niti ne vplivajo na breme poročanja v državah članicah – |
| --- | --- |

(3)

Spremembe prilog, določene v tej smernici, so tehnične spremembe, ki ne spremenijo osnovnih konceptualnih določb o zahtevah za poročanje podatkov niti ne vplivajo na breme poročanja v državah članicah –

SPREJEL NASLEDNJO SMERNICO:

Člen 1

Spremembe

Prilogi II in III k Smernici ECB/2011/23 se spremenita v skladu s Prilogo k tej smernici.

Člen 2

Končne določbe

1.   Ta smernica začne učinkovati na dan, ko so o njej uradno obveščene nacionalne centralne banke držav članic, katerih valuta je euro.

2.   Brez poseganja v člen 8(2) Smernice ECB/2011/23 se ta smernica uporablja od 1. junija 2014.

Člen 3

Naslovniki

Ta smernica je naslovljena na vse centralne banke Eurosistema.

V Frankfurtu na Majni, 30. julija 2013

Za Izvršilni odbor ECB

Predsednik ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  UL L 318, 27.11.1998, str. 8.

1

(2)  UL L 65, 3.3.2012, str. 1.

2

---

PRILOGA

Prilogi II in III k Smernici ECB/2011/23 se spremenita, kot sledi:

| 1. | v Prilogi II se dela II in III v tabeli 3 nadomestita z naslednjim:









  „II.   Vnaprej določena kratkoročna neto črpanja deviznih imetij (nominalna vrednost) |
| --- | --- |
| | Preostala zapadlost |
| | Do enega meseca | Več kakor en mesec in do treh mesecev | Več kakor tri mesece in do enega leta | Vse zapadlosti |
| Posojila, vrednostni papirji in vloge v tuji valuti | Geo 0 | Geo 0 | Geo 0 | |
| Odlivi (–) | Geo 0 | Geo 0 | Geo 0 | |
| Glavnica | Geo 0 | Geo 0 | Geo 0 | |
| Obresti | Geo 0 | Geo 0 | Geo 0 | |
| Prilivi (+) | Geo 0 | Geo 0 | Geo 0 | |
| Glavnica | Geo 0 | Geo 0 | Geo 0 | |
| Obresti | Geo 0 | Geo 0 | Geo 0 | |
| Agregatne kratke in dolge pozicije v nestandardiziranih in standardiziranih terminskih pogodbah v tujih valutah v razmerju do domače valute (vključno s terminskim delom pri valutnih zamenjavah) | Geo 0 | Geo 0 | Geo 0 | |
| Kratke pozicije (–) | Geo 0 | Geo 0 | Geo 0 | |
| Dolge pozicije (+) | Geo 0 | Geo 0 | Geo 0 | |
| Drugo | Geo 0 | Geo 0 | Geo 0 | |
| Odlivi, povezani z začasno prodajo (–) | Geo 0 | Geo 0 | Geo 0 | |
| Prilivi, povezani z začasnim nakupom (+) | Geo 0 | Geo 0 | Geo 0 | |
| Komercialni krediti (–) | Geo 0 | Geo 0 | Geo 0 | |
| Komercialni krediti (+) | Geo 0 | Geo 0 | Geo 0 | |
| Druge obveznosti (–) | Geo 0 | Geo 0 | Geo 0 | |
| Druge terjatve (+) | Geo 0 | Geo 0 | Geo 0 | |
| III.   Potencialna kratkoročna neto črpanja deviznih imetij |
| Potencialne obveznosti v tuji valuti | Geo 0 | Geo 0 | Geo 0 | |
| Jamstva za zavarovanje dolgov, ki zapadejo v enem letu | Geo 0 | Geo 0 | Geo 0 | |
| Druge potencialne obveznosti | Geo 0 | Geo 0 | Geo 0 | |
| Vrednostni papirji v tuji valuti z vgrajeno opcijo, ki imetniku omogoča predčasno unovčenje (puttable bonds) | | | | Geo 0 |
| Nečrpane brezpogojne kreditne linije pri: | Geo 0 | Geo 0 | Geo 0 | |
| Drugih nacionalnih denarnih oblasteh, BIS, MDS in drugih mednarodnih organizacijah | Geo 0 | Geo 0 | Geo 0 | |
| Drugih nacionalnih denarnih oblasteh (+) | Geo 0 | Geo 0 | Geo 0 | |
| BIS (+) | Geo 0 | Geo 0 | Geo 0 | |
| MDS (+) | Geo 0 | Geo 0 | Geo 0 | |
| Drugih mednarodnih organizacijah (+) | Geo 0 | Geo 0 | Geo 0 | |
| Pri bankah in drugih finančnih institucijah s sedežem v državi poročevalki (+) | Geo 0 | Geo 0 | Geo 0 | |
| Pri bankah in drugih finančnih institucijah s sedežem zunaj države poročevalke (+) | Geo 0 | Geo 0 | Geo 0 | |
| Nečrpane brezpogojne kreditne linije, dane: | Geo 0 | Geo 0 | Geo 0 | |
| Drugim nacionalnim denarnim oblastem, BIS, MDS in drugim mednarodnim organizacijam | Geo 0 | Geo 0 | Geo 0 | |
| Drugim nacionalnim denarnim oblastem (–) | Geo 0 | Geo 0 | Geo 0 | |
| BIS (–) | Geo 0 | Geo 0 | Geo 0 | |
| MDS (–) | Geo 0 | Geo 0 | Geo 0 | |
| Drugim mednarodnim organizacijam (–) | Geo 0 | Geo 0 | Geo 0 | |
| Pri bankah in drugih finančnih institucijah s sedežem v državi poročevalki (–) | Geo 0 | Geo 0 | Geo 0 | |
| Pri bankah in drugih finančnih institucijah s sedežem zunaj države poročevalke (–) | Geo 0 | Geo 0 | Geo 0 | |
| Agregatne kratke in dolge pozicije v opcijah v tujih valutah v razmerju do domače valute | Geo 0 | Geo 0 | Geo 0 | |
| Kratke pozicije | Geo 0 | Geo 0 | Geo 0 | |
| Kupljene prodajne opcije | Geo 0 | Geo 0 | Geo 0 | |
| Izdane nakupne opcije | Geo 0 | Geo 0 | Geo 0 | |
| Dolge pozicije | Geo 0 | Geo 0 | Geo 0 | |
| Kupljene nakupne opcije | Geo 0 | Geo 0 | Geo 0 | |
| Izdane prodajne opcije | Geo 0 | Geo 0 | Geo 0 | |
| PRO MEMORIA: opcije „in-the-money“ | Geo 0 | Geo 0 | Geo 0 | |
| Po tekočem deviznem tečaju | Geo 0 | Geo 0 | Geo 0 | |
| Kratka pozicija | Geo 0 | Geo 0 | Geo 0 | |
| Dolga pozicija | Geo 0 | Geo 0 | Geo 0 | |
| + 5 % (5-odstotna depreciacija) | Geo 0 | Geo 0 | Geo 0 | |
| Kratka pozicija | Geo 0 | Geo 0 | Geo 0 | |
| Dolga pozicija | Geo 0 | Geo 0 | Geo 0 | |
| – 5 % (5-odstotna apreciacija) | Geo 0 | Geo 0 | Geo 0 | |
| Kratka pozicija | Geo 0 | Geo 0 | Geo 0 | |
| Dolga pozicija | Geo 0 | Geo 0 | Geo 0 | |
| + 10 % (10-odstotna depreciacija) | Geo 0 | Geo 0 | Geo 0 | |
| Kratka pozicija | Geo 0 | Geo 0 | Geo 0 | |
| Dolga pozicija | Geo 0 | Geo 0 | Geo 0 | |
| – 10 % (10-odstotna apreciacija) | Geo 0 | Geo 0 | Geo 0 | |
| Kratka pozicija | Geo 0 | Geo 0 | Geo 0 | |
| Dolga pozicija | Geo 0 | Geo 0 | Geo 0 | |
| Drugo | Geo 0 | Geo 0 | Geo 0 | |
| Kratka pozicija | Geo 0 | Geo 0 | Geo 0 | |
| Dolga pozicija | Geo 0 | Geo 0 | Geo 0“ | |

1.

v Prilogi II se dela II in III v tabeli 3 nadomestita z naslednjim:

„II.   Vnaprej določena kratkoročna neto črpanja deviznih imetij (nominalna vrednost)

Preostala zapadlost

Do enega meseca

Več kakor en mesec in do treh mesecev

Več kakor tri mesece in do enega leta

Vse zapadlosti

Posojila, vrednostni papirji in vloge v tuji valuti

Geo 0

Geo 0

Geo 0

Odlivi (–)

Geo 0

Geo 0

Geo 0

Glavnica

Geo 0

Geo 0

Geo 0

Obresti

Geo 0

Geo 0

Geo 0

Prilivi (+)

Geo 0

Geo 0

Geo 0

Glavnica

Geo 0

Geo 0

Geo 0

Obresti

Geo 0

Geo 0

Geo 0

Agregatne kratke in dolge pozicije v nestandardiziranih in standardiziranih terminskih pogodbah v tujih valutah v razmerju do domače valute (vključno s terminskim delom pri valutnih zamenjavah)

Geo 0

Geo 0

Geo 0

Kratke pozicije (–)

Geo 0

Geo 0

Geo 0

Dolge pozicije (+)

Geo 0

Geo 0

Geo 0

Drugo

Geo 0

Geo 0

Geo 0

Odlivi, povezani z začasno prodajo (–)

Geo 0

Geo 0

Geo 0

Prilivi, povezani z začasnim nakupom (+)

Geo 0

Geo 0

Geo 0

Komercialni krediti (–)

Geo 0

Geo 0

Geo 0

Komercialni krediti (+)

Geo 0

Geo 0

Geo 0

Druge obveznosti (–)

Geo 0

Geo 0

Geo 0

Druge terjatve (+)

Geo 0

Geo 0

Geo 0

III.   Potencialna kratkoročna neto črpanja deviznih imetij

Potencialne obveznosti v tuji valuti

Geo 0

Geo 0

Geo 0

Jamstva za zavarovanje dolgov, ki zapadejo v enem letu

Geo 0

Geo 0

Geo 0

Druge potencialne obveznosti

Geo 0

Geo 0

Geo 0

Vrednostni papirji v tuji valuti z vgrajeno opcijo, ki imetniku omogoča predčasno unovčenje (puttable bonds)

Geo 0

Nečrpane brezpogojne kreditne linije pri:

Geo 0

Geo 0

Geo 0

Drugih nacionalnih denarnih oblasteh, BIS, MDS in drugih mednarodnih organizacijah

Geo 0

Geo 0

Geo 0

Drugih nacionalnih denarnih oblasteh (+)

Geo 0

Geo 0

Geo 0

BIS (+)

Geo 0

Geo 0

Geo 0

MDS (+)

Geo 0

Geo 0

Geo 0

Drugih mednarodnih organizacijah (+)

Geo 0

Geo 0

Geo 0

Pri bankah in drugih finančnih institucijah s sedežem v državi poročevalki (+)

Geo 0

Geo 0

Geo 0

Pri bankah in drugih finančnih institucijah s sedežem zunaj države poročevalke (+)

Geo 0

Geo 0

Geo 0

Nečrpane brezpogojne kreditne linije, dane:

Geo 0

Geo 0

Geo 0

Drugim nacionalnim denarnim oblastem, BIS, MDS in drugim mednarodnim organizacijam

Geo 0

Geo 0

Geo 0

Drugim nacionalnim denarnim oblastem (–)

Geo 0

Geo 0

Geo 0

BIS (–)

Geo 0

Geo 0

Geo 0

MDS (–)

Geo 0

Geo 0

Geo 0

Drugim mednarodnim organizacijam (–)

Geo 0

Geo 0

Geo 0

Pri bankah in drugih finančnih institucijah s sedežem v državi poročevalki (–)

Geo 0

Geo 0

Geo 0

Pri bankah in drugih finančnih institucijah s sedežem zunaj države poročevalke (–)

Geo 0

Geo 0

Geo 0

Agregatne kratke in dolge pozicije v opcijah v tujih valutah v razmerju do domače valute

Geo 0

Geo 0

Geo 0

Kratke pozicije

Geo 0

Geo 0

Geo 0

Kupljene prodajne opcije

Geo 0

Geo 0

Geo 0

Izdane nakupne opcije

Geo 0

Geo 0

Geo 0

Dolge pozicije

Geo 0

Geo 0

Geo 0

Kupljene nakupne opcije

Geo 0

Geo 0

Geo 0

Izdane prodajne opcije

Geo 0

Geo 0

Geo 0

PRO MEMORIA: opcije „in-the-money“

Geo 0

Geo 0

Geo 0

Po tekočem deviznem tečaju

Geo 0

Geo 0

Geo 0

Kratka pozicija

Geo 0

Geo 0

Geo 0

Dolga pozicija

Geo 0

Geo 0

Geo 0

- 5 % (5-odstotna depreciacija)

Geo 0

Geo 0

Geo 0

Kratka pozicija

Geo 0

Geo 0

Geo 0

Dolga pozicija

Geo 0

Geo 0

Geo 0

– 5 % (5-odstotna apreciacija)

Geo 0

Geo 0

Geo 0

Kratka pozicija

Geo 0

Geo 0

Geo 0

Dolga pozicija

Geo 0

Geo 0

Geo 0

- 10 % (10-odstotna depreciacija)

Geo 0

Geo 0

Geo 0

Kratka pozicija

Geo 0

Geo 0

Geo 0

Dolga pozicija

Geo 0

Geo 0

Geo 0

– 10 % (10-odstotna apreciacija)

Geo 0

Geo 0

Geo 0

Kratka pozicija

Geo 0

Geo 0

Geo 0

Dolga pozicija

Geo 0

Geo 0

Geo 0

Drugo

Geo 0

Geo 0

Geo 0

Kratka pozicija

Geo 0

Geo 0

Geo 0

Dolga pozicija

Geo 0

Geo 0

Geo 0“

| 2. | v Prilogi III se oddelek 6.1 nadomesti z naslednjim:
  „6.1   Neposredne naložbe

  Neposredne naložbe so povezane z rezidentom enega gospodarstva, ki ima nadzor ali pomembno stopnjo vpliva na upravljanje podjetja, ki je rezident drugega gospodarstva. V skladu z mednarodnimi standardi (BPM6) se kot dokazilo za tako razmerje uporablja merilo neposrednega ali posrednega lastništva 10 % glasovalnih pravic ali več v podjetju, ki je rezident enega gospodarstva, s strani vlagatelja, ki je rezident drugega gospodarstva. Na podlagi tega merila lahko neposredno naložbeno razmerje obstaja med različnimi povezanimi podjetji, ne glede na to, ali povezava vključuje eno verigo ali več. To razmerje se lahko razširi na družbe, ki so v razmerju do podjetja, v katero se neposredno vlaga, hčerinske družbe, hčerinske družbe teh hčerinskih družb in pridružena podjetja. Po vzpostavitvi neposredne naložbe se vsi nadaljnji finančni tokovi/imetja med povezanimi subjekti zajamejo kot transakcije/stanja neposrednih naložb.
  Lastniški kapital obsega lastniški kapital v podružnicah ter vse deleže v hčerinskih družbah in pridruženih podjetjih. Reinvestirani dohodki so protipostavka deleža neposrednega vlagatelja v dohodkih, ki jih hčerinske družbe ali pridružena podjetja ne razdelijo kot dividende, in dohodkih podružnic, ki se ne nakažejo neposrednemu vlagatelju ter se zajamejo pod postavko „investicijski dohodek“ (glej oddelek 3.2.3).
  Lastniški in dolžniški kapital pri neposrednih naložbah sta nadalje razčlenjena glede na vrsto razmerja med subjekti in glede na smer naložbe. Razlikovati je mogoče med tremi vrstami neposrednih naložbenih razmerij:






  (a) | naložbe neposrednih vlagateljev v podjetjih z neposrednimi naložbami. Ta kategorija vključuje tokove (in stanja) naložb od neposrednega vlagatelja v podjetja z njegovimi neposrednimi naložbami (ne glede na to, ali ima nad njimi neposredni ali posredni nadzor ali vpliv); |
| --- | --- | --- |

2.

v Prilogi III se oddelek 6.1 nadomesti z naslednjim:

„6.1   Neposredne naložbe

Neposredne naložbe so povezane z rezidentom enega gospodarstva, ki ima nadzor ali pomembno stopnjo vpliva na upravljanje podjetja, ki je rezident drugega gospodarstva. V skladu z mednarodnimi standardi (BPM6) se kot dokazilo za tako razmerje uporablja merilo neposrednega ali posrednega lastništva 10 % glasovalnih pravic ali več v podjetju, ki je rezident enega gospodarstva, s strani vlagatelja, ki je rezident drugega gospodarstva. Na podlagi tega merila lahko neposredno naložbeno razmerje obstaja med različnimi povezanimi podjetji, ne glede na to, ali povezava vključuje eno verigo ali več. To razmerje se lahko razširi na družbe, ki so v razmerju do podjetja, v katero se neposredno vlaga, hčerinske družbe, hčerinske družbe teh hčerinskih družb in pridružena podjetja. Po vzpostavitvi neposredne naložbe se vsi nadaljnji finančni tokovi/imetja med povezanimi subjekti zajamejo kot transakcije/stanja neposrednih naložb.

Lastniški kapital obsega lastniški kapital v podružnicah ter vse deleže v hčerinskih družbah in pridruženih podjetjih. Reinvestirani dohodki so protipostavka deleža neposrednega vlagatelja v dohodkih, ki jih hčerinske družbe ali pridružena podjetja ne razdelijo kot dividende, in dohodkih podružnic, ki se ne nakažejo neposrednemu vlagatelju ter se zajamejo pod postavko „investicijski dohodek“ (glej oddelek 3.2.3).

Lastniški in dolžniški kapital pri neposrednih naložbah sta nadalje razčlenjena glede na vrsto razmerja med subjekti in glede na smer naložbe. Razlikovati je mogoče med tremi vrstami neposrednih naložbenih razmerij:

(a)

naložbe neposrednih vlagateljev v podjetjih z neposrednimi naložbami. Ta kategorija vključuje tokove (in stanja) naložb od neposrednega vlagatelja v podjetja z njegovimi neposrednimi naložbami (ne glede na to, ali ima nad njimi neposredni ali posredni nadzor ali vpliv);

| (b) | povratne naložbe. Ta vrsta razmerja zajema tokove (in stanja) naložb od podjetij z neposredno naložbo k zadevnemu neposrednemu vlagatelju; |
| --- | --- |

(b)

povratne naložbe. Ta vrsta razmerja zajema tokove (in stanja) naložb od podjetij z neposredno naložbo k zadevnemu neposrednemu vlagatelju;

| (c) | razmerje med sestrskimi podjetji. To zajema tokove (in stanja) med podjetji, ki se medsebojno ne nadzirajo in ne vplivajo drugo na drugo, vendar so vsa pod nadzorom ali vplivom istega neposrednega vlagatelja. |
| --- | --- |

(c)

razmerje med sestrskimi podjetji. To zajema tokove (in stanja) med podjetji, ki se medsebojno ne nadzirajo in ne vplivajo drugo na drugo, vendar so vsa pod nadzorom ali vplivom istega neposrednega vlagatelja.

Za vrednotenje stanj neposrednih naložb se stanje lastniškega kapitala, ki kotira na borzi vrednostnih papirjev, vrednoti po tržnih cenah. Nasprotno se v primeru družb, v katere se neposredno vlaga in ki ne kotirajo na borzi, stanje lastniškega kapitala vrednoti na podlagi knjigovodskih vrednosti, pri čemer se uporabi enotna opredelitev, ki jo sestavljajo naslednje računovodske postavke:

| (a) | vplačani kapital (brez lastnih deležev in vključno z vplačanim presežkom kapitala); |
| --- | --- |

(a)

vplačani kapital (brez lastnih deležev in vključno z vplačanim presežkom kapitala);

| (b) | vse vrste rezerv (vključno z investicijskimi podporami, če jih računovodske smernice štejejo za rezerve družbe); |
| --- | --- |

(b)

vse vrste rezerv (vključno z investicijskimi podporami, če jih računovodske smernice štejejo za rezerve družbe);

| (c) | nerazdeljeni dobiček po pokritju izgube (vključno z rezultati za tekoče leto). |
| --- | --- |

(c)

nerazdeljeni dobiček po pokritju izgube (vključno z rezultati za tekoče leto).

Pri lastniških vrednostnih papirjih družb, ki ne kotirajo na borzi, se lahko transakcije, ki se zajamejo v finančnem računu, razlikujejo od lastnih sredstev po knjigovodski vrednosti, ki se evidentirajo v stanju mednarodnih naložb. Te razlike se zajamejo kot prevrednotenja zaradi drugih sprememb cene.

Zaradi večje usklajenosti pri vrednotenju sredstev in obveznosti se lahko stanje lastniškega kapitala v družbah, v katere se neposredno vlaga in ki ne kotirajo na borzi, alternativno vrednoti po eni izmed drugih metod vrednotenja, navedenih v odstavku 7.16 BPM6, če gre za enega od naslednjih primerov:

| (a) | vsaj eno podjetje v neposredni naložbeni verigi kotira na borzi vrednostnih papirjev, medtem ko vsaj eno podjetje ne kotira na borzi, to pa vodi do pomembnega izkrivljanja v neto stanju mednarodnih naložb družbe v verigi; v tem primeru se lahko kot referenca za vrednotenje povezanih družb, ki ne kotirajo na borzi, uporabi tržna cena družbe, ki kotira na borzi; ali |
| --- | --- |

(a)

vsaj eno podjetje v neposredni naložbeni verigi kotira na borzi vrednostnih papirjev, medtem ko vsaj eno podjetje ne kotira na borzi, to pa vodi do pomembnega izkrivljanja v neto stanju mednarodnih naložb družbe v verigi; v tem primeru se lahko kot referenca za vrednotenje povezanih družb, ki ne kotirajo na borzi, uporabi tržna cena družbe, ki kotira na borzi; ali

| (b) | če se razlike pojavijo pri zajemanju pridobljenega dobrega imena v verigi podjetij z neposrednimi naložbami, kar vodi do pomembnega izkrivljanja v neto stanju mednarodnih naložb države, v kateri je družba iz sredine verige rezident; ali |
| --- | --- |

(b)

če se razlike pojavijo pri zajemanju pridobljenega dobrega imena v verigi podjetij z neposrednimi naložbami, kar vodi do pomembnega izkrivljanja v neto stanju mednarodnih naložb države, v kateri je družba iz sredine verige rezident; ali

| (c) | če so računi podjetij v neposredni naložbeni verigi izraženi v različnih valutah in nihanja deviznih tečajev vodijo do pomembnega izkrivljanja v neto stanju mednarodnih naložb države, v kateri je rezident družba iz sredine verige. |
| --- | --- |

(c)

če so računi podjetij v neposredni naložbeni verigi izraženi v različnih valutah in nihanja deviznih tečajev vodijo do pomembnega izkrivljanja v neto stanju mednarodnih naložb države, v kateri je rezident družba iz sredine verige.

Če se za vrednotenje stanja lastniškega kapitala v družbah, v katere se neposredno vlaga in ki ne kotirajo na borzi, uporabi alternativna metoda, se pripravljavca stanja mednarodnih naložb spodbuja, da obvesti pripravljavca v nasprotni državi o alternativni metodi in sodeluje s tem pripravljavcem zaradi zmanjšanja tveganja za dvostransko asimetrično zajemanje. Te informacije je treba posredovati znotraj ESCB v okviru obstoječih dogovorov in objaviti v publikaciji ECB o statističnih metodah za pripravo plačilne bilance in stanja mednarodnih naložb Evropske unije (European Union balance of payments/international investment position statistical methods), ki se uporablja za spremljanje konceptov, opredelitev in metod pripravljanja statističnih podatkov, ki jih uporabljajo države članice euroobmočja (kot je opisano v Prilogi V).

Kot dobra praksa se priporoča, da vse države članice pripravljajo podatke o stanjih lastniškega kapitala pri tujih neposrednih naložbah in reinvestiranih dohodkih na podlagi rezultatov raziskav tujih neposrednih naložb, ki se morajo zbirati vsaj na letni ravni (1).

---

(1)  Opustiti je treba naslednje nesprejemljive prakse: (i) prepustitev izbire merila vrednotenja poročevalskim enotam (tržne ali knjigovodske vrednosti); (ii) uporaba metode stalne inventarizacije/akumulacije tokov plačilne bilance za pripravljanje podatkov o stanjih.“

---

Popravki

| 18.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 247/43 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 247/43

---

Popravek Sklepa Skupnega odbora EGP št. 46/2013 z dne 15. marca 2013 o spremembi Priloge XXI (Statistika) k Sporazumu EGP

(
  Uradni list Evropske unije L 231 z dne 29. avgusta 2013
  )

Stran 20, Sklep Skupnega odbora EGP št. 46/2013 se glasi:

„SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP

št. 46/2013

z dne 15. marca 2013

o spremembi Priloge XXI (Statistika) k Sporazumu EGP

SKUPNI ODBOR EGP JE –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) in zlasti člena 98 Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 995/2012 z dne 26. oktobra 2012 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta št. 1608/2003/ES o pripravi in razvoju statistike Skupnosti o znanosti in tehnologiji (1) je treba vključiti v Sporazum EGP. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 995/2012 z dne 26. oktobra 2012 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta št. 1608/2003/ES o pripravi in razvoju statistike Skupnosti o znanosti in tehnologiji (1) je treba vključiti v Sporazum EGP.

| (2) | Izvedbena Uredba (EU) št. 995/2012 razveljavlja Uredbo Komisije (ES) št. 753/2004 (2) in Uredbo Komisije (ES) št. 1450/2004 (3), ki sta vključeni v Sporazum EGP in ju je zato treba razveljaviti v okviru Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(2)

Izvedbena Uredba (EU) št. 995/2012 razveljavlja Uredbo Komisije (ES) št. 753/2004 (2) in Uredbo Komisije (ES) št. 1450/2004 (3), ki sta vključeni v Sporazum EGP in ju je zato treba razveljaviti v okviru Sporazuma EGP.

| (3) | Prilogo XXI k Sporazumu EGP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Prilogo XXI k Sporazumu EGP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Priloga XXI k Sporazumu EGP se spremeni:

| 1. | besedilo točke 30 (Uredba Komisije (ES) št. 753/2004) se nadomesti z naslednjim:
  „32012 R 0995: Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 995/2012 z dne 26. oktobra 2012 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta št. 1608/2003/ES o pripravi in razvoju statistike Skupnosti o znanosti in tehnologiji (UL L 299, 27.10.2012, str. 18).“; |
| --- | --- |

1.

besedilo točke 30 (Uredba Komisije (ES) št. 753/2004) se nadomesti z naslednjim:

„32012 R 0995: Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 995/2012 z dne 26. oktobra 2012 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta št. 1608/2003/ES o pripravi in razvoju statistike Skupnosti o znanosti in tehnologiji (UL L 299, 27.10.2012, str. 18).“;

| 2. | točka 31 (Uredba Komisije (ES) št. 1450/2004) se črta; |
| --- | --- |

2.

točka 31 (Uredba Komisije (ES) št. 1450/2004) se črta;

Člen 2

Besedilo Izvedbene uredbe (EU) št. 995/2012 v islandskem in norveškem jeziku, ki se objavi v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije, je verodostojno.

Člen 3

Ta sklep začne veljati 16. marca 2013 pod pogojem, da so bila predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma EGP (4).

Člen 4

Ta sklep se objavi v sklopu EGP Uradnega lista Evropske unije in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije.

V Bruslju, 15. marca 2013

Za Skupni odbor EGP

Predsednik

Gianluca GRIPPA

---

(1)  UL L 299, 27.10.2012, str. 18.

1

(2)  UL L 118, 23.4.2004, str. 23.

2

(3)  UL L 267, 14.8.2004, str. 32.

3

(4)  Navedena ni nobena ustavna zahteva.“

4

---

18.9.2013

| 18.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 247/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

L 247/s3

---

OBVESTILO BRALCEM

Uredba Sveta (EU) št. 216/2013 z dne 7. marca 2013 o elektronski izdaji Uradnega lista Evropske unije

V skladu z Uredbo Sveta (EU) št. 216/2013 z dne 7. marca 2013 o elektronski izdaji Uradnega lista Evropske unije (UL L 69, 13.3.2013, str. 1) je s 1. julijem 2013 verodostojna in ima pravne učinke samo elektronska izdaja Uradnega lista.

Če elektronske izdaje Uradnega lista ni mogoče izdati zaradi nepredvidenih in izrednih okoliščin, je v skladu s pogoji iz člena 3 Uredbe (EU) št. 216/2013 verodostojna in ima pravne učinke samo tiskana izdaja Uradnega lista.

---

| 18.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 247/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 247/s3

---

OBVESTILO BRALCEM – NAČIN NAVAJANJA AKTOV

S 1. julijem 2013 je način navajanja aktov spremenjen.

V prehodnem obdobju se uporablja bodisi novi bodisi prejšnji način.

---