# Službeni list L 354/2020

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 354 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 63.26. listopada 2020. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 354

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 63.26. listopada 2020.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/1546 оd 23. listopada 2020. o utvrđivanju strukture i detaljnih aranžmana u pogledu popisa izvora i metoda koji se upotrebljavaju za izradu agregata bruto nacionalnog dohotka i njihovih sastavnih dijelova u skladu s Europskim sustavom računa (ESA 2010.) (
  1
  ) | 1 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/1547 оd 23. listopada 2020. o ispravku poljske jezične verzije Provedbene uredbe (EU) 2018/274 o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu programa odobravanja nasada vinove loze, certificiranja, ulaznog i izlaznog registra, obveznih izjava i obavijesti te Uredbe (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu odgovarajućih provjera i o stavljanju izvan snage Provedbene uredbe Komisije (EU) 2015/561 | 4 |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka Političkog i sigurnosnog odbora (ZVSP) 2020/1548 od 13. listopada 2020. o imenovanju voditelja Misije pomoći Europske unije za granični prijelaz Rafah (EU BAM Rafah) (EU BAM Rafah/2/2020) | 5 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2020/1549 оd 22. listopada 2020. o stavljanju izvan snage Odluke 2004/200/EZ o mjerama kojima se sprečava unošenje Pepino mozaik virusa u Zajednicu i njegovo širenje unutar Zajednice
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2020) 7139) | 7 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2020/1550 оd 23. listopada 2020. o utvrđivanju višegodišnjeg programa kontrola za razdoblje 2021.–2025. koje trebaju provoditi stručnjaci Komisije u državama članicama radi verifikacije primjene propisa Unije o poljoprivredno-prehrambenom lancu | 9 |
| | | PREPORUKE |
| | * | Preporuka Vijeća (EU) 2020/1551 od 22. listopada 2020. o izmjeni Preporuke Vijeća (EU) 2020/912 o privremenom ograničenju neobveznih putovanja u EU i mogućem ukidanju takvog ograničenja | 19 |
| | | SMJERNICE |
| | * | Smjernica (EU) 2020/1552 Europske središnje banke od 14. listopada 2020. o izmjeni Smjernice ESB/2013/23 o statistici državnih financija (ESB/2020/50) | 22 |
| | * | Smjernica (EU) 2020/1553 Europske središnje banke od 14. listopada 2020. o izmjeni Smjernice ESB/2013/24 o statističkim izvještajnim zahtjevima Europske središnje banke u području tromjesečnih financijskih računa (ECB/2020/51) | 24 |
| | * | Smjernica (EU) 2020/1554 Europske središnje banke od 14. listopada 2020. o izmjeni Smjernice ESB/2011/23 u pogledu učestalosti izvješćivanja Europskoj središnjoj banci o kvaliteti vanjske statistike (ESB/2020/52) | 26 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/1546 оd 23. listopada 2020. o utvrđivanju strukture i detaljnih aranžmana u pogledu popisa izvora i metoda koji se upotrebljavaju za izradu agregata bruto nacionalnog dohotka i njihovih sastavnih dijelova u skladu s Europskim sustavom računa (ESA 2010.) (
  1
  )

1

1

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/1547 оd 23. listopada 2020. o ispravku poljske jezične verzije Provedbene uredbe (EU) 2018/274 o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu programa odobravanja nasada vinove loze, certificiranja, ulaznog i izlaznog registra, obveznih izjava i obavijesti te Uredbe (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu odgovarajućih provjera i o stavljanju izvan snage Provedbene uredbe Komisije (EU) 2015/561

4

ODLUKE

*

Odluka Političkog i sigurnosnog odbora (ZVSP) 2020/1548 od 13. listopada 2020. o imenovanju voditelja Misije pomoći Europske unije za granični prijelaz Rafah (EU BAM Rafah) (EU BAM Rafah/2/2020)

5

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2020/1549 оd 22. listopada 2020. o stavljanju izvan snage Odluke 2004/200/EZ o mjerama kojima se sprečava unošenje Pepino mozaik virusa u Zajednicu i njegovo širenje unutar Zajednice
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2020) 7139)

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2020) 7139)

7

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2020/1550 оd 23. listopada 2020. o utvrđivanju višegodišnjeg programa kontrola za razdoblje 2021.–2025. koje trebaju provoditi stručnjaci Komisije u državama članicama radi verifikacije primjene propisa Unije o poljoprivredno-prehrambenom lancu

9

PREPORUKE

*

Preporuka Vijeća (EU) 2020/1551 od 22. listopada 2020. o izmjeni Preporuke Vijeća (EU) 2020/912 o privremenom ograničenju neobveznih putovanja u EU i mogućem ukidanju takvog ograničenja

19

SMJERNICE

*

Smjernica (EU) 2020/1552 Europske središnje banke od 14. listopada 2020. o izmjeni Smjernice ESB/2013/23 o statistici državnih financija (ESB/2020/50)

22

*

Smjernica (EU) 2020/1553 Europske središnje banke od 14. listopada 2020. o izmjeni Smjernice ESB/2013/24 o statističkim izvještajnim zahtjevima Europske središnje banke u području tromjesečnih financijskih računa (ECB/2020/51)

24

*

Smjernica (EU) 2020/1554 Europske središnje banke od 14. listopada 2020. o izmjeni Smjernice ESB/2011/23 u pogledu učestalosti izvješćivanja Europskoj središnjoj banci o kvaliteti vanjske statistike (ESB/2020/52)

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 26.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | L 354/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

L 354/1

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/1546

оd 23. listopada 2020.

o utvrđivanju strukture i detaljnih aranžmana u pogledu popisa izvora i metoda koji se upotrebljavaju za izradu agregata bruto nacionalnog dohotka i njihovih sastavnih dijelova u skladu s Europskim sustavom računa (ESA 2010.)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2019/516 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. ožujka 2019. o usklađivanju bruto nacionalnog dohotka po tržišnim cijenama te stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 89/130/EEZ, Euratom i Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1287/2003 (1), a posebno njezin članak 3. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2019/516 države članice dostavljaju Komisiji (Eurostatu) popis izvora i metoda koje treba upotrebljavati za izradu agregata bruto nacionalnog dohotka po tržišnim cijenama (BND) i njihovih sastavnih dijelova. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2019/516 države članice dostavljaju Komisiji (Eurostatu) popis izvora i metoda koje treba upotrebljavati za izradu agregata bruto nacionalnog dohotka po tržišnim cijenama (BND) i njihovih sastavnih dijelova.

| (2) | Ključno je da agregati BND-a i njihovi sastavni dijelovi budu usporedivi među državama članicama te da popis izvora i metoda upotrijebljenih za izradu agregata BND-a i njihovih sastavnih dijelova bude usklađen s relevantnim definicijama i računovodstvenim pravilima ESA-e 2010. (2). |
| --- | --- |

(2)

Ključno je da agregati BND-a i njihovi sastavni dijelovi budu usporedivi među državama članicama te da popis izvora i metoda upotrijebljenih za izradu agregata BND-a i njihovih sastavnih dijelova bude usklađen s relevantnim definicijama i računovodstvenim pravilima ESA-e 2010. (2).

| (3) | Ključno je da države članice dokumentiraju i redovito ažuriraju popise izvora i metoda upotrijebljenih za izradu agregata BND-a i njihovih sastavnih dijelova. |
| --- | --- |

(3)

Ključno je da države članice dokumentiraju i redovito ažuriraju popise izvora i metoda upotrijebljenih za izradu agregata BND-a i njihovih sastavnih dijelova.

| (4) | Radi lakše provedbe usporedivih analiza, popisi BND-a trebali bi imati zajedničku strukturu, koja se sastoji od unaprijed određenog broja poglavlja i procesnih tablica s brojčanim procjenama za referentnu godinu. |
| --- | --- |

(4)

Radi lakše provedbe usporedivih analiza, popisi BND-a trebali bi imati zajedničku strukturu, koja se sastoji od unaprijed određenog broja poglavlja i procesnih tablica s brojčanim procjenama za referentnu godinu.

| (5) | Kako bi se provjerili izvori, njihova upotreba i metode koje se upotrebljavaju za izradu agregata BND-a i njihovih sastavnih dijelova, države članice trebale bi Komisiji (Eurostatu) dostaviti najnoviju verziju popisa BND-a u skladu s dogovorenim rokovima. |
| --- | --- |

(5)

Kako bi se provjerili izvori, njihova upotreba i metode koje se upotrebljavaju za izradu agregata BND-a i njihovih sastavnih dijelova, države članice trebale bi Komisiji (Eurostatu) dostaviti najnoviju verziju popisa BND-a u skladu s dogovorenim rokovima.

| (6) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za europski statistički sustav, |
| --- | --- |

(6)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za europski statistički sustav,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Struktura popisa

1.   Države članice utvrđuju popis izvora i metoda koji se upotrebljavaju za izradu agregata BND-a i njihovih sastavnih dijelova (popis za BND). Popis za BND sastoji se od 10 poglavlja i procesnih tablica za BND.

2.   Poglavlja su sljedeća:

| — | Poglavlje 1.: Pregled sustava računa, |
| --- | --- |

—

Poglavlje 1.: Pregled sustava računa,

| — | Poglavlje 2.: Politika revizije i rokovi za reviziju i finalizaciju procjena. Veće revizije od zadnje verzije popisa za BND, |
| --- | --- |

—

Poglavlje 2.: Politika revizije i rokovi za reviziju i finalizaciju procjena. Veće revizije od zadnje verzije popisa za BND,

| — | Poglavlje 3.: Proizvodni pristup, |
| --- | --- |

—

Poglavlje 3.: Proizvodni pristup,

| — | Poglavlje 4.: Dohodovni pristup, |
| --- | --- |

—

Poglavlje 4.: Dohodovni pristup,

| — | Poglavlje 5.: Rashodovni pristup, |
| --- | --- |

—

Poglavlje 5.: Rashodovni pristup,

| — | Poglavlje 6.: Postupak uravnoteženja ili integracije i potvrda valjanosti procjena, |
| --- | --- |

—

Poglavlje 6.: Postupak uravnoteženja ili integracije i potvrda valjanosti procjena,

| — | Poglavlje 7.: Pregled prilagodbi radi iscrpnosti, |
| --- | --- |

—

Poglavlje 7.: Pregled prilagodbi radi iscrpnosti,

| — | Poglavlje 8.: Prelazak s bruto domaćeg proizvoda (BDP) na BND, |
| --- | --- |

—

Poglavlje 8.: Prelazak s bruto domaćeg proizvoda (BDP) na BND,

| — | Poglavlje 9.: Glavne upotrijebljene klasifikacije, |
| --- | --- |

—

Poglavlje 9.: Glavne upotrijebljene klasifikacije,

| — | Poglavlje 10.: Glavni upotrijebljeni izvori podataka. |
| --- | --- |

—

Poglavlje 10.: Glavni upotrijebljeni izvori podataka.

3.   Procesne tablice za BND uključuju:

| (a) | brojčane podatke o procjenama izvršenima u uzastopnim fazama postupka sastavljanja podataka o BND-u za pojedinačne vrste upotrijebljenih izvora i izvršenih usklađenja; |
| --- | --- |

(a)

brojčane podatke o procjenama izvršenima u uzastopnim fazama postupka sastavljanja podataka o BND-u za pojedinačne vrste upotrijebljenih izvora i izvršenih usklađenja;

| (b) | brojčane podatke o relativnoj veličini pojedinačnih vrsta upotrijebljenih izvora i prilagodbe izvršene u tom postupku sastavljanja; |
| --- | --- |

(b)

brojčane podatke o relativnoj veličini pojedinačnih vrsta upotrijebljenih izvora i prilagodbe izvršene u tom postupku sastavljanja;

| (c) | upućivanja na relevantna poglavlja popisa za BND. |
| --- | --- |

(c)

upućivanja na relevantna poglavlja popisa za BND.

Članak 2.

Detaljni aranžmani

Države članice osiguravaju sljedeće:

| (a) | u opisu izvora i metoda upotrijebljenih za procjenu BND-a iz popisa za BND koriste se pojmovi i definicije u skladu s ESA-om 2010.; |
| --- | --- |

(a)

u opisu izvora i metoda upotrijebljenih za procjenu BND-a iz popisa za BND koriste se pojmovi i definicije u skladu s ESA-om 2010.;

| (b) | opis izvora i metoda upotrijebljenih u procjeni BND-a iz popisa za BND sveobuhvatan je i jasan, odražava postupke koji su bili na snazi u trenutku sastavljanja popisa za BND te uključuje informacije o pretvaranju podataka iz statističkih i administrativnih izvora u procjene nacionalnih računa primjenom konceptualnih prilagodbi radi iscrpnosti i uravnoteženja te postupke potvrde valjanosti; |
| --- | --- |

(b)

opis izvora i metoda upotrijebljenih u procjeni BND-a iz popisa za BND sveobuhvatan je i jasan, odražava postupke koji su bili na snazi u trenutku sastavljanja popisa za BND te uključuje informacije o pretvaranju podataka iz statističkih i administrativnih izvora u procjene nacionalnih računa primjenom konceptualnih prilagodbi radi iscrpnosti i uravnoteženja te postupke potvrde valjanosti;

| (c) | brojčani dokazi, koji moraju biti u skladu s informacijama u procesnim tablicama, navode se za pojedinačne korake postupka sastavljanja BND-a u prethodno navedenom opisu; |
| --- | --- |

(c)

brojčani dokazi, koji moraju biti u skladu s informacijama u procesnim tablicama, navode se za pojedinačne korake postupka sastavljanja BND-a u prethodno navedenom opisu;

| (d) | brojčani dokazi temelje se na zadnjoj godini za koju su dostupne konačne procjene (referentna godina); |
| --- | --- |

(d)

brojčani dokazi temelje se na zadnjoj godini za koju su dostupne konačne procjene (referentna godina);

| (e) | izvori i metode upotrijebljene za izradu agregata BND-a i njihovih sastavnih dijelova primjenjuju se u sastavljanju podataka u godinama koje slijede nakon referentne godine. |
| --- | --- |

(e)

izvori i metode upotrijebljene za izradu agregata BND-a i njihovih sastavnih dijelova primjenjuju se u sastavljanju podataka u godinama koje slijede nakon referentne godine.

Članak 3.

Rokovi za ažuriranje i dostavu

1.   Države članice dostavljaju Komisiji (Eurostatu) popis za BND do 31. prosinca 2021.

2.   Naknadna ažuriranja popisa za BND provode se i dostavljaju Komisiji (Eurostatu) u roku od 12 mjeseci od svake veće promjene izvora ili metoda za sastavljanje podataka o BND-u. U svakom slučaju, popis za BND ažurira se najmanje svakih pet godina.

3.   Države članice dostavljaju popis za BND elektronički, putem jedinstvene ulazne točke za podatke u Komisiji (Eurostatu).

Članak 4.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 23. listopada 2020.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 91, 29.3.2019., str. 19.

1

(2)  Uredba (EU) br. 549/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o Europskom sustavu nacionalnih i regionalnih računa u Europskoj uniji (SL L 174, 26.6.2013., str. 1.).

2

---

| 26.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | L 354/4 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

L 354/4

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/1547

оd 23. listopada 2020.

o ispravku poljske jezične verzije Provedbene uredbe (EU) 2018/274 o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu programa odobravanja nasada vinove loze, certificiranja, ulaznog i izlaznog registra, obveznih izjava i obavijesti te Uredbe (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu odgovarajućih provjera i o stavljanju izvan snage Provedbene uredbe Komisije (EU) 2015/561

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1), a posebno njezin članak 91. točku (d) i članak 123.,

budući da:

| (1) | Poljska jezična verzija Provedbene uredbe Komisije (EU) 2018/274 (2) sadržava pogrešku u članku 12. stavku 1. prvom podstavku kojom se mijenja značenje te odredbe. |
| --- | --- |

(1)

Poljska jezična verzija Provedbene uredbe Komisije (EU) 2018/274 (2) sadržava pogrešku u članku 12. stavku 1. prvom podstavku kojom se mijenja značenje te odredbe.

| (2) | Poljsku jezičnu verziju Provedbene uredbe (EU) 2018/274 trebalo bi stoga na odgovarajući način ispraviti. To ne utječe na ostale jezične verzije. |
| --- | --- |

(2)

Poljsku jezičnu verziju Provedbene uredbe (EU) 2018/274 trebalo bi stoga na odgovarajući način ispraviti. To ne utječe na ostale jezične verzije.

| (3) | Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za zajedničku organizaciju poljoprivrednih tržišta, |
| --- | --- |

(3)

Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za zajedničku organizaciju poljoprivrednih tržišta,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

(ne odnosi se na verziju na hrvatskom jeziku)

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 23. listopada 2020.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

1

(2)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/274 оd 11. prosinca 2017. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu programa odobravanja nasada vinove loze, certificiranja, ulaznog i izlaznog registra, obveznih izjava i obavijesti te Uredbe (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu odgovarajućih provjera i o stavljanju izvan snage Provedbene uredbe Komisije (EU) 2015/561 (SL L 58, 28.2.2018., str. 60.).

2

---

ODLUKE

| 26.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | L 354/5 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

L 354/5

---

ODLUKA POLITIČKOG I SIGURNOSNOG ODBORA (ZVSP) 2020/1548

od 13. listopada 2020.

o imenovanju voditelja Misije pomoći Europske unije za granični prijelaz Rafah (EU BAM Rafah) (EU BAM Rafah/2/2020)

POLITIČKI I SIGURNOSNI ODBOR,

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 38. treći stavak,

uzimajući u obzir Zajedničku akciju Vijeća 2005/889/ZVSP od 25. studenoga 2005. o uspostavi Misije pomoći Europske unije za granični prijelaz Rafah (EU BAM Rafah) (1), a posebno njezin članak 10. stavak 1.,

uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,

budući da:

| (1) | Na temelju članka 10. stavka 1. Zajedničke akcije 2005/889/ZVSP Politički i sigurnosni odbor (PSO) ovlašten je, u skladu s člankom 38. Ugovora, donositi odgovarajuće odluke u svrhu obavljanja političkog nadzora i strateškog usmjeravanja Misije pomoći Europske unije za granični prijelaz Rafah (EU BAM Rafah), uključujući odluku o imenovanju voditelja misije. |
| --- | --- |

(1)

Na temelju članka 10. stavka 1. Zajedničke akcije 2005/889/ZVSP Politički i sigurnosni odbor (PSO) ovlašten je, u skladu s člankom 38. Ugovora, donositi odgovarajuće odluke u svrhu obavljanja političkog nadzora i strateškog usmjeravanja Misije pomoći Europske unije za granični prijelaz Rafah (EU BAM Rafah), uključujući odluku o imenovanju voditelja misije.

| (2) | PSO je 8. prosinca 2017. donio Odluku Političkog i sigurnosnog odbora (ZVSP) 2017/2430 (2) kojom je g. Günther FREISLEBEN imenovan voditeljem misije EU BAM Rafah za razdoblje od 4. prosinca 2017. do 30. lipnja 2018. |
| --- | --- |

(2)

PSO je 8. prosinca 2017. donio Odluku Političkog i sigurnosnog odbora (ZVSP) 2017/2430 (2) kojom je g. Günther FREISLEBEN imenovan voditeljem misije EU BAM Rafah za razdoblje od 4. prosinca 2017. do 30. lipnja 2018.

| (3) | Mandat g. Günthera FREISLEBENA kao voditelja misije EU BAM Rafah redovito se produljivao, posljednji put do 30. listopada 2020. na temelju Odluke Političkog i sigurnosnog odbora (ZVSP) 2020/1011 (3). |
| --- | --- |

(3)

Mandat g. Günthera FREISLEBENA kao voditelja misije EU BAM Rafah redovito se produljivao, posljednji put do 30. listopada 2020. na temelju Odluke Političkog i sigurnosnog odbora (ZVSP) 2020/1011 (3).

| (4) | Vijeće je 30. lipnja 2020. donijelo Odluku (ZVSP) 2020/955 (4) o izmjeni Zajedničke akcije 2005/889/ZVSP i produljenju trajanja misije EU BAM Rafah do 30. lipnja 2021. |
| --- | --- |

(4)

Vijeće je 30. lipnja 2020. donijelo Odluku (ZVSP) 2020/955 (4) o izmjeni Zajedničke akcije 2005/889/ZVSP i produljenju trajanja misije EU BAM Rafah do 30. lipnja 2021.

| (5) | Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku predložio je 8. listopada 2020. imenovanje g. Mihai-Florina BULGARIUA voditeljem misije EU BAM Rafah, |
| --- | --- |

(5)

Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku predložio je 8. listopada 2020. imenovanje g. Mihai-Florina BULGARIUA voditeljem misije EU BAM Rafah,

DONIO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

G. Mihai-Florin BULGARIU imenuje se voditeljem Misije pomoći Europske unije za granični prijelaz Rafah (EU BAM Rafah) za razdoblje od 1. studenoga 2020. do 30. lipnja 2021.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Primjenjuje se od 1. studenoga 2020.

Sastavljeno u Bruxellesu 13. listopada 2020.

Za Politički i sigurnosni odbor

Predsjednica

S. FROM-EMMESBERGER

---

(1)  
  SL L 327, 14.12.2005., str. 28.

1

(2)  Odluka Političkog i sigurnosnog odbora (ZVSP) 2017/2430 od 8. prosinca 2017. o imenovanju voditelja Misije pomoći Europske unije za granični prijelaz Rafah (EU BAM Rafah) (EU BAM Rafah/2/2017) (SL L 344, 23.12.2017., str. 9.).

2

(3)  Odluka Političkog i sigurnosnog odbora (ZVSP) 2020/1011 od 2. srpnja 2020. o produljenju mandata voditelja Misije pomoći Europske unije za granični prijelaz Rafah (EU BAM Rafah) (EU BAM Rafah/1/2020) (SL L 224, 13.7.2020., str. 9.).

3

(4)  Odluka Vijeća (ZVSP) 2020/955 od 30. lipnja 2020. o izmjeni Zajedničke akcije 2005/889/ZVSP o uspostavi Misije pomoći Europske unije za granični prijelaz Rafah (EU BAM Rafah) (SL L 212, 3.7.2020., str. 18.).

4

---

| 26.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | L 354/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

L 354/7

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2020/1549

оd 22. listopada 2020.

o stavljanju izvan snage Odluke 2004/200/EZ o mjerama kojima se sprečava unošenje Pepino mozaik virusa u Zajednicu i njegovo širenje unutar Zajednice

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2020) 7139)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/2031 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. listopada 2016. o zaštitnim mjerama protiv organizama štetnih za bilje i o izmjeni uredbi (EU) br. 228/2013, (EU) br. 652/2014 i (EU) br. 1143/2014 Europskog parlamenta i Vijeća te stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 69/464/EEZ, 74/647/EEZ, 93/85/EEZ, 98/57/EZ, 2000/29/EZ, 2006/91/EZ i 2007/33/EZ (1), a posebno njezin članak 30. stavak 1. i članak 37. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Odlukom Komisije 2004/200/EZ (2) utvrđuju se mjere za sprečavanje unošenja Pepino mozaik virusa u Uniju i njegova širenja unutar Unije na sjemenu rajčice vrste Lycopersicon lycopersicum (L.) Karsten ex Farw. Te se mjere ne primjenjuju na sjeme namijenjeno prodaji krajnjem potrošaču. |
| --- | --- |

(1)

Odlukom Komisije 2004/200/EZ (2) utvrđuju se mjere za sprečavanje unošenja Pepino mozaik virusa u Uniju i njegova širenja unutar Unije na sjemenu rajčice vrste Lycopersicon lycopersicum (L.) Karsten ex Farw. Te se mjere ne primjenjuju na sjeme namijenjeno prodaji krajnjem potrošaču.

| (2) | Taj štetni organizam nije bio naveden ni u Prilogu I. ni u Prilogu II. Direktivi Vijeća 2000/29/EZ (3) i na njega se primjenjuju samo posebni zahtjevi iz Odluke 2004/200/EZ. |
| --- | --- |

(2)

Taj štetni organizam nije bio naveden ni u Prilogu I. ni u Prilogu II. Direktivi Vijeća 2000/29/EZ (3) i na njega se primjenjuju samo posebni zahtjevi iz Odluke 2004/200/EZ.

| (3) | Nakon ponovne procjene njegova fitosanitarnog statusa taj je štetni organizam uvršten u dio F Priloga IV. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2019/2072 (4), koji sadržava popis reguliranih nekarantenskih štetnih organizama Unije i određenog bilja za sadnju, s odgovarajućim kategorijama i pragovima za predmetno sjeme povrća. Na njega se primjenjuju i mjere utvrđene u dijelu E Priloga V. toj uredbi. |
| --- | --- |

(3)

Nakon ponovne procjene njegova fitosanitarnog statusa taj je štetni organizam uvršten u dio F Priloga IV. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2019/2072 (4), koji sadržava popis reguliranih nekarantenskih štetnih organizama Unije i određenog bilja za sadnju, s odgovarajućim kategorijama i pragovima za predmetno sjeme povrća. Na njega se primjenjuju i mjere utvrđene u dijelu E Priloga V. toj uredbi.

| (4) | Odluka 2004/200/EZ stoga je zastarjela i trebalo bi je staviti izvan snage. |
| --- | --- |

(4)

Odluka 2004/200/EZ stoga je zastarjela i trebalo bi je staviti izvan snage.

| (5) | Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(5)

Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Odluka 2004/200/EZ stavlja se izvan snage.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 22. listopada 2020.

Za Komisiju

Stella KYRIAKIDES

Članica Komisije

---

(1)  
  SL L 317, 23.11.2016., str. 4.

1

(2)  Odluka Komisije 2004/200/EZ od 27. veljače 2004. o mjerama kojima se sprečava unošenje Pepino mozaik virusa u Zajednicu i njegovo širenje unutar Zajednice (SL L 64, 2.3.2004., str. 43.).

2

(3)  Direktiva Vijeća 2000/29/EZ od 8. svibnja 2000. o zaštitnim mjerama protiv unošenja u Zajednicu organizama štetnih za bilje ili biljne proizvode i protiv njihova širenja unutar Zajednice (SL L 169, 10.7.2000., str. 1.).

3

(4)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/2072 od 28. studenoga 2019. o utvrđivanju jedinstvenih uvjeta za provedbu Uredbe (EU) 2016/2031 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu zaštitnih mjera protiv organizama štetnih za bilje te o stavljanju izvan snage Uredbe Komisije (EZ) br. 690/2008 i izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) 2018/2019 (SL L 319, 10.12.2019., str. 1.).

4

---

| 26.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | L 354/9 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

L 354/9

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2020/1550

оd 23. listopada 2020.

o utvrđivanju višegodišnjeg programa kontrola za razdoblje 2021.–2025. koje trebaju provoditi stručnjaci Komisije u državama članicama radi verifikacije primjene propisa Unije o poljoprivredno-prehrambenom lancu

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2017/625 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2017. o službenim kontrolama i drugim službenim aktivnostima kojima se osigurava primjena propisa o hrani i hrani za životinje, pravila o zdravlju i dobrobiti životinja, zdravlju bilja i sredstvima za zaštitu bilja, o izmjeni uredaba (EZ) br. 999/2001, (EZ) br. 396/2005, (EZ) br. 1069/2009, (EZ) br. 1107/2009, (EU) br. 1151/2012, (EU) br. 652/2014, (EU) 2016/429 i (EU) 2016/2031 Europskog parlamenta i Vijeća, uredaba Vijeća (EZ) br. 1/2005 i (EZ) br. 1099/2009 i direktiva Vijeća 98/58/EZ, 1999/74/EZ, 2007/43/EZ, 2008/119/EZ i 2008/120/EZ te o stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 854/2004 i (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 89/608/EEZ, 89/662/EEZ, 90/425/EEZ, 91/496/EEZ, 96/23/EZ, 96/93/EZ i 97/78/EZ te Odluke Vijeća 92/438/EEZ (Uredba o službenim kontrolama) (1), a posebno njezin članak 118. stavak 1. točku (a),

budući da:

| (1) | Za provedbu propisa Unije o poljoprivredno-prehrambenom lancu odgovorne su države članice, čija nadležna tijela organiziranjem službenih kontrola prate i verificiraju djelotvorno ispunjavanje i izvršavanje zahtjeva Unije. Usporedno s tim praćenjem i verifikacijom člankom 116. Uredbe (EU) 2017/625 od stručnjaka Komisije zahtijeva se da provode kontrole, uključujući revizije, u državama članicama kako bi verificirali primjenu propisa Unije. Te kontrole Komisije trebalo bi provoditi u područjima sigurnosti hrane i hrane za životinje, zdravlja i dobrobiti životinja, zdravlja bilja, sredstava za zaštitu bilja te funkcioniranja nacionalnih sustava kontrola i nadležnih tijela koja njima upravljaju, uzimajući u obzir sinergije s mehanizmima kontrole u okviru zajedničke poljoprivredne politike. |
| --- | --- |

(1)

Za provedbu propisa Unije o poljoprivredno-prehrambenom lancu odgovorne su države članice, čija nadležna tijela organiziranjem službenih kontrola prate i verificiraju djelotvorno ispunjavanje i izvršavanje zahtjeva Unije. Usporedno s tim praćenjem i verifikacijom člankom 116. Uredbe (EU) 2017/625 od stručnjaka Komisije zahtijeva se da provode kontrole, uključujući revizije, u državama članicama kako bi verificirali primjenu propisa Unije. Te kontrole Komisije trebalo bi provoditi u područjima sigurnosti hrane i hrane za životinje, zdravlja i dobrobiti životinja, zdravlja bilja, sredstava za zaštitu bilja te funkcioniranja nacionalnih sustava kontrola i nadležnih tijela koja njima upravljaju, uzimajući u obzir sinergije s mehanizmima kontrole u okviru zajedničke poljoprivredne politike.

| (2) | Komisija je izradila višegodišnji program kontrola za razdoblje 2021.–2025. koji je usklađen s mandatom Komisije i odražava njegove prioritete. Te kontrole provode stručnjaci Komisije u državama članicama radi verifikacije primjene propisa u navedenim područjima. Tijekom postupka određivanja prioriteta korišteni su različiti kriteriji, među ostalim utvrđeni rizici za potrošače, životinje ili biljke, prethodni rezultati država članica u tom području, količina proizvodnje, informacije iz relevantnih izvora (npr. Europska agencija za sigurnost hrane) te iz sustava upravljanja informacijama za službene kontrole (IMSOC) i njegovih sastavnih dijelova. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je izradila višegodišnji program kontrola za razdoblje 2021.–2025. koji je usklađen s mandatom Komisije i odražava njegove prioritete. Te kontrole provode stručnjaci Komisije u državama članicama radi verifikacije primjene propisa u navedenim područjima. Tijekom postupka određivanja prioriteta korišteni su različiti kriteriji, među ostalim utvrđeni rizici za potrošače, životinje ili biljke, prethodni rezultati država članica u tom području, količina proizvodnje, informacije iz relevantnih izvora (npr. Europska agencija za sigurnost hrane) te iz sustava upravljanja informacijama za službene kontrole (IMSOC) i njegovih sastavnih dijelova.

| (3) | Višegodišnji program kontrola pridonosi prioritetnom području Komisije „europski zeleni plan” (2) i strategiji „od polja do stola za pravedan, zdrav i ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav” (3). Njime se pridonosi i praćenju zajedničke poljoprivredne politike u skladu s pravilima o višestrukoj sukladnosti utvrđenima u Uredbi (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4). Kontrole utvrđene u višegodišnjem programu kontrola Komisiji omogućuju da ispuni svoje pravne obveze nadzora primjene propisa Unije verifikacijom usklađenosti službenih kontrola u državama članicama u relevantnim područjima s propisima Unije, |
| --- | --- |

(3)

Višegodišnji program kontrola pridonosi prioritetnom području Komisije „europski zeleni plan” (2) i strategiji „od polja do stola za pravedan, zdrav i ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav” (3). Njime se pridonosi i praćenju zajedničke poljoprivredne politike u skladu s pravilima o višestrukoj sukladnosti utvrđenima u Uredbi (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4). Kontrole utvrđene u višegodišnjem programu kontrola Komisiji omogućuju da ispuni svoje pravne obveze nadzora primjene propisa Unije verifikacijom usklađenosti službenih kontrola u državama članicama u relevantnim područjima s propisima Unije,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Višegodišnji program kontrola za razdoblje 2021.–2025. koje trebaju provoditi stručnjaci Komisije u državama članicama kako je predviđeno u članku 116. stavku 1. Uredbe (EU) 2017/625 utvrđen je u Prilogu.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 23. listopada 2020.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 95, 7.4.2017., str. 1.

1

(2)  COM(2019) 640 final.

2

(3)  COM(2020) 381 final.

3

(4)  Uredba (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o financiranju, upravljanju i nadzoru zajedničke poljoprivredne politike i o stavljanju izvan snage uredaba Vijeća (EEZ) br. 352/78, (EZ) br. 165/94, (EZ) br. 2799/98, (EZ) br. 814/2000, (EZ) br. 1290/2005 i (EZ) 485/2008 (SL L 347, 20.12.2013., str. 549.).

4

---

PRILOG

U ovom se Prilogu utvrđuje program kontrola koje trebaju provoditi stručnjaci Komisije u državama članicama u područjima obuhvaćenima Uredbom (EU) 2017/625 za razdoblje 2021.–2025.

Komisija je za predmetno razdoblje utvrdila određena prioritetna područja u područjima sigurnosti hrane i hrane za životinje, kvalitete hrane, zdravlja i dobrobiti životinja, zdravlja bilja, sredstava za zaštitu bilja te funkcioniranja nacionalnih sustava kontrole i nadležnih tijela.

Kontrole Komisije obuhvaćaju sve države članice u svakom prioritetnom području. Posebna pitanja obuhvaćena pojedinačnim kontrolama prilagođavaju se situaciji u svakoj državi članici.

Stručnjaci Komisije provode kontrole, uključujući verifikacije na licu mjesta, revizije i administrativne analize u skladu s člankom 116. Uredbe (EU) 2017/625.

Višegodišnjim programom kontrola Komisije za kontrole u državama članicama za razdoblje 2021.–2025. za verifikaciju primjene pravila u područjima obuhvaćenima člankom 1. stavkom 2. Uredbe (EU) 2017/625 obuhvaćena su i druga područja predviđena tom uredbom, kao što su kontrole prijevara i uvoza. Navedena su u poglavljima 1.–10. (raščlanjena po području i posebnom cilju) i poglavlju 11. (raščlanjena po godini) ovog Priloga.

1.   Hrana i sigurnosti hrane

| Prioritetno područje | Posebni ciljevi |
| --- | --- |
| Hrana životinjskog podrijetla


  (npr. sigurnost mesa sisavaca i ptica te proizvoda od njih, mlijeka i mliječnih proizvoda, proizvoda ribarstva i proizvodna higijena živih školjkaša) | Verifikacija usklađenosti država članica s primjenjivim propisima Unije o sigurnosti hrane kojima se uređuje proizvodnja i stavljanje na tržište hrane životinjskog podrijetla (što obuhvaća i sljedivost i označivanje, uključujući genetski modificirane organizme), s posebnim naglaskom na meso sisavaca i ptica i proizvoda od njih, mlijeko i mliječne proizvode, proizvode ribarstva i žive školjke, te provedba odgovarajućih službenih kontrola. |
| Zoonoze koje se prenose hranom


  (npr. salmonela) | Verifikacija usklađenosti država članica s primjenjivim propisima Unije kojima se uređuje kontrola zoonoza koje se prenose hranom, s posebnim naglaskom na razini provedbe i učinkovitosti nacionalnih veterinarskih programa koje sufinancira Komisija, te provedba odgovarajućih službenih kontrola. |
| Hrana neživotinjskog podrijetla


  (npr. sigurnost voća i povrća, začinskog bilja, začina i klica) | Verifikacija usklađenosti država članica s primjenjivim propisima Unije o sigurnosti hrane kojima se uređuje proizvodnja i stavljanje na tržište hrane neživotinjskog podrijetla (što obuhvaća i sljedivost i označivanje, uključujući genetski modificirane organizme), s posebnim naglaskom na mikrobiološkoj sigurnosti, te provedba odgovarajućih službenih kontrola. |
| Ostaci u živim životinjama i hrani životinjskog podrijetla


  (ostaci veterinarsko-medicinskih proizvoda, pesticida i kontaminanata) | Verifikacija usklađenosti država članica s primjenjivim propisima Unije kojima se uređuju ostaci veterinarsko-medicinskih proizvoda, pesticida i kontaminanata u živim životinjama i hrani životinjskog podrijetla.
  Verifikacija usklađenosti planova praćenja ostataka koje su dostavile države članice sa zahtjevima utvrđenima u relevantnim propisima Unije. |
| Kontaminanti u hrani neživotinjskog podrijetla


  (npr. mikotoksini) | Verifikacija, na temelju višegodišnjih nacionalnih planova kontrola država članica i izvješća o njima, usklađenosti službenih kontrola kontaminanata u hrani neživotinjskog podrijetla sa zahtjevima utvrđenima u relevantnim primjenjivim propisima Unije. |

Prioritetno područje

Posebni ciljevi

Hrana životinjskog podrijetla

(npr. sigurnost mesa sisavaca i ptica te proizvoda od njih, mlijeka i mliječnih proizvoda, proizvoda ribarstva i proizvodna higijena živih školjkaša)

Verifikacija usklađenosti država članica s primjenjivim propisima Unije o sigurnosti hrane kojima se uređuje proizvodnja i stavljanje na tržište hrane životinjskog podrijetla (što obuhvaća i sljedivost i označivanje, uključujući genetski modificirane organizme), s posebnim naglaskom na meso sisavaca i ptica i proizvoda od njih, mlijeko i mliječne proizvode, proizvode ribarstva i žive školjke, te provedba odgovarajućih službenih kontrola.

Zoonoze koje se prenose hranom

(npr. salmonela)

Verifikacija usklađenosti država članica s primjenjivim propisima Unije kojima se uređuje kontrola zoonoza koje se prenose hranom, s posebnim naglaskom na razini provedbe i učinkovitosti nacionalnih veterinarskih programa koje sufinancira Komisija, te provedba odgovarajućih službenih kontrola.

Hrana neživotinjskog podrijetla

(npr. sigurnost voća i povrća, začinskog bilja, začina i klica)

Verifikacija usklađenosti država članica s primjenjivim propisima Unije o sigurnosti hrane kojima se uređuje proizvodnja i stavljanje na tržište hrane neživotinjskog podrijetla (što obuhvaća i sljedivost i označivanje, uključujući genetski modificirane organizme), s posebnim naglaskom na mikrobiološkoj sigurnosti, te provedba odgovarajućih službenih kontrola.

Ostaci u živim životinjama i hrani životinjskog podrijetla

(ostaci veterinarsko-medicinskih proizvoda, pesticida i kontaminanata)

Verifikacija usklađenosti država članica s primjenjivim propisima Unije kojima se uređuju ostaci veterinarsko-medicinskih proizvoda, pesticida i kontaminanata u živim životinjama i hrani životinjskog podrijetla.

Verifikacija usklađenosti planova praćenja ostataka koje su dostavile države članice sa zahtjevima utvrđenima u relevantnim propisima Unije.

Kontaminanti u hrani neživotinjskog podrijetla

(npr. mikotoksini)

Verifikacija, na temelju višegodišnjih nacionalnih planova kontrola država članica i izvješća o njima, usklađenosti službenih kontrola kontaminanata u hrani neživotinjskog podrijetla sa zahtjevima utvrđenima u relevantnim primjenjivim propisima Unije.

2.   Sigurnosti hrane i hrane za životinje

| Prioritetno područje | Posebni ciljevi |
| --- | --- |
| Opća higijena hrane za životinje


  (higijena hrane za životinje, odobrenje i registracija objekata, sljedivost, označivanje i kontaminanti) | Verifikacija usklađenosti država članica s primjenjivim propisima Unije kojima se uređuje higijena hrane za životinje (s posebnim naglaskom na higijeni hrane za životinje, odobrenju i registraciji objekata, kontaminantima, sljedivosti i označivanju, uključujući genetski modificirane organizme) te provedba odgovarajućih službenih kontrola. |
| Ljekovita hrana za životinje | Verifikacija usklađenosti država članica s pravnim zahtjevima Unije kojima se uređuje proizvodnja ljekovite hrane za životinje, koji se primjenjuju od siječnja 2022. |
| Nusproizvodi životinjskog podrijetla i od njih dobiveni proizvodi


  (sektor mesa, pogoni za preradu) | Verifikacija usklađenosti država članica s primjenjivim propisima Unije kojima se uređuje rukovanje, uporaba i odlaganje nusproizvoda životinjskog podrijetla i od njih dobivenih proizvoda proizvedenih u Uniji ili stavljenih na tržište Unije te provedba odgovarajućih službenih kontrola, s posebnim naglaskom na sektoru mesa i pogonima za preradu. |

Prioritetno područje

Posebni ciljevi

Opća higijena hrane za životinje

(higijena hrane za životinje, odobrenje i registracija objekata, sljedivost, označivanje i kontaminanti)

Verifikacija usklađenosti država članica s primjenjivim propisima Unije kojima se uređuje higijena hrane za životinje (s posebnim naglaskom na higijeni hrane za životinje, odobrenju i registraciji objekata, kontaminantima, sljedivosti i označivanju, uključujući genetski modificirane organizme) te provedba odgovarajućih službenih kontrola.

Ljekovita hrana za životinje

Verifikacija usklađenosti država članica s pravnim zahtjevima Unije kojima se uređuje proizvodnja ljekovite hrane za životinje, koji se primjenjuju od siječnja 2022.

Nusproizvodi životinjskog podrijetla i od njih dobiveni proizvodi

(sektor mesa, pogoni za preradu)

Verifikacija usklađenosti država članica s primjenjivim propisima Unije kojima se uređuje rukovanje, uporaba i odlaganje nusproizvoda životinjskog podrijetla i od njih dobivenih proizvoda proizvedenih u Uniji ili stavljenih na tržište Unije te provedba odgovarajućih službenih kontrola, s posebnim naglaskom na sektoru mesa i pogonima za preradu.

3.   Zdravlje životinja

| Prioritetno područje | Posebni ciljevi |
| --- | --- |
| Aktivne epizootske bolesti


  (npr. afrička svinjska kuga, visokopatogena influenca ptica) | Verifikacija usklađenosti država članica s primjenjivim propisima Unije kojima se uređuje kontrola značajnih aktivnih bolesti životinja, kao što su afrička svinjska kuga i visokopatogena influenca ptica, te provedba odgovarajućih službenih kontrola. |
| Zoonoze koje se ne prenose hranom


  (npr. bjesnoća) | Verifikacija usklađenosti država članica s primjenjivim propisima Unije kojima se uređuje kontrola zoonoza koje se ne prenose hranom, s posebnim naglaskom na razini provedbe i učinkovitosti nacionalnih veterinarskih programa koje sufinancira Komisija, te provedba odgovarajućih službenih kontrola. |
| Enzootske bolesti


  (npr. tuberkuloza, bruceloza) | Verifikacija usklađenosti država članica s primjenjivim propisima Unije kojima se uređuje kontrola enzootskih bolesti, s posebnim naglaskom na razini provedbe i učinkovitosti nacionalnih veterinarskih programa koje sufinancira Komisija, te provedba odgovarajućih službenih kontrola. |
| Pripravnost i prevencija


  (planiranje za nepredvidive situacije) | Verifikacija usklađenosti država članica s primjenjivim propisima Unije kojima se uređuje pripravnost za suočavanje s višestrukim pojavama epizootskih bolesti te provedba odgovarajućih službenih kontrola. |

Prioritetno područje

Posebni ciljevi

Aktivne epizootske bolesti

(npr. afrička svinjska kuga, visokopatogena influenca ptica)

Verifikacija usklađenosti država članica s primjenjivim propisima Unije kojima se uređuje kontrola značajnih aktivnih bolesti životinja, kao što su afrička svinjska kuga i visokopatogena influenca ptica, te provedba odgovarajućih službenih kontrola.

Zoonoze koje se ne prenose hranom

(npr. bjesnoća)

Verifikacija usklađenosti država članica s primjenjivim propisima Unije kojima se uređuje kontrola zoonoza koje se ne prenose hranom, s posebnim naglaskom na razini provedbe i učinkovitosti nacionalnih veterinarskih programa koje sufinancira Komisija, te provedba odgovarajućih službenih kontrola.

Enzootske bolesti

(npr. tuberkuloza, bruceloza)

Verifikacija usklađenosti država članica s primjenjivim propisima Unije kojima se uređuje kontrola enzootskih bolesti, s posebnim naglaskom na razini provedbe i učinkovitosti nacionalnih veterinarskih programa koje sufinancira Komisija, te provedba odgovarajućih službenih kontrola.

Pripravnost i prevencija

(planiranje za nepredvidive situacije)

Verifikacija usklađenosti država članica s primjenjivim propisima Unije kojima se uređuje pripravnost za suočavanje s višestrukim pojavama epizootskih bolesti te provedba odgovarajućih službenih kontrola.

4.   Dobrobit životinja

| Prioritetno područje | Posebni ciljevi |
| --- | --- |
| Prijevoz


  (životinje nesposobne za putovanje, plovila namijenjenim prijevozu stoke, telad koja nije odbijena od sise, kontrolne točke koje se upotrebljavaju za provoz životinja) | Verifikacija usklađenosti država članica s primjenjivim propisima Unije kojima se uređuje dobrobit životinja tijekom prijevoza, s posebnim naglaskom na životinje nesposobne za putovanje, plovila namijenjenim prijevozu stoke, telad koja nije odbijena od sise i kontrolne točke koje se upotrebljavaju za provoz životinja, te provedba odgovarajućih službenih kontrola. |
| Na poljoprivrednom gospodarstvu


  (nesilice) | Verifikacija usklađenosti država članica s primjenjivim propisima Unije kojima se uređuje dobrobit kokoši nesilica tijekom uzgoja te provedba odgovarajućih službenih kontrola. |
| Klanje


  (preživači, perad) | Verifikacija usklađenosti država članica s primjenjivim propisima Unije kojima se uređuje dobrobit preživača i peradi pri klanju te provedba odgovarajućih službenih kontrola. |

Prioritetno područje

Posebni ciljevi

Prijevoz

(životinje nesposobne za putovanje, plovila namijenjenim prijevozu stoke, telad koja nije odbijena od sise, kontrolne točke koje se upotrebljavaju za provoz životinja)

Verifikacija usklađenosti država članica s primjenjivim propisima Unije kojima se uređuje dobrobit životinja tijekom prijevoza, s posebnim naglaskom na životinje nesposobne za putovanje, plovila namijenjenim prijevozu stoke, telad koja nije odbijena od sise i kontrolne točke koje se upotrebljavaju za provoz životinja, te provedba odgovarajućih službenih kontrola.

Na poljoprivrednom gospodarstvu

(nesilice)

Verifikacija usklađenosti država članica s primjenjivim propisima Unije kojima se uređuje dobrobit kokoši nesilica tijekom uzgoja te provedba odgovarajućih službenih kontrola.

Klanje

(preživači, perad)

Verifikacija usklađenosti država članica s primjenjivim propisima Unije kojima se uređuje dobrobit preživača i peradi pri klanju te provedba odgovarajućih službenih kontrola.

5.   Zdravlje bilja

| Prioritetno područje | Posebni ciljevi |
| --- | --- |
| Pojava organizama štetnih za bilje


  (koji predstavljaju znatnu prijetnju) | Verifikacija usklađenosti država članica s primjenjivim propisima Unije kojima se uređuje suzbijanje organizama štetnih za bilje koji su pronađeni na području Unije, s posebnim naglaskom na organizme štetne za bilje koji predstavljaju znatnu prijetnju, na primjer Xylella fastidiosa, virus smeđe naboranosti ploda rajčice, borova nematoda, strizibube roda Anoplophora, Trioza i drugi štetni organizmi koji su utvrđeni kao prioritet, te provedba odgovarajućih službenih kontrola. |
| Pripravnost i prevencija


  (planiranje za nepredvidive situacije) | Verifikacija usklađenosti država članica s primjenjivim propisima Unije kojima se uređuje izrada i ažuriranje planova za nepredvidive situacije u vezi sa zdravljem bilja. |
| Premještanje bilja, biljnih proizvoda i drugih predmeta unutar Unije


  (biljne putovnice) | Verifikacija usklađenosti država članica s primjenjivim propisima Unije o zdravlju bilja kojima se uređuje premještanje bilja, biljnih proizvoda i drugih predmeta unutar Unije, s posebnim naglaskom na biljne putovnice, te provedba službenih kontrola na tom području. |

Prioritetno područje

Posebni ciljevi

Pojava organizama štetnih za bilje

(koji predstavljaju znatnu prijetnju)

Verifikacija usklađenosti država članica s primjenjivim propisima Unije kojima se uređuje suzbijanje organizama štetnih za bilje koji su pronađeni na području Unije, s posebnim naglaskom na organizme štetne za bilje koji predstavljaju znatnu prijetnju, na primjer Xylella fastidiosa, virus smeđe naboranosti ploda rajčice, borova nematoda, strizibube roda Anoplophora, Trioza i drugi štetni organizmi koji su utvrđeni kao prioritet, te provedba odgovarajućih službenih kontrola.

Pripravnost i prevencija

(planiranje za nepredvidive situacije)

Verifikacija usklađenosti država članica s primjenjivim propisima Unije kojima se uređuje izrada i ažuriranje planova za nepredvidive situacije u vezi sa zdravljem bilja.

Premještanje bilja, biljnih proizvoda i drugih predmeta unutar Unije

(biljne putovnice)

Verifikacija usklađenosti država članica s primjenjivim propisima Unije o zdravlju bilja kojima se uređuje premještanje bilja, biljnih proizvoda i drugih predmeta unutar Unije, s posebnim naglaskom na biljne putovnice, te provedba službenih kontrola na tom području.

6.   Stavljanje na tržište i uporaba sredstava za zaštitu bilja i održiva upotreba pesticida

| Prioritetno područje | Posebni ciljevi |
| --- | --- |
| Proizvodi za zaštitu bilja


  (odobravanje, stavljanje na tržište i upotreba pesticida, ostataka pesticida) | Verifikacija usklađenosti država članica s primjenjivim propisima Unije kojima se uređuje odobravanje, stavljanje na tržište i upotreba sredstava za zaštitu bilja i ostataka pesticida, te provedba odgovarajućih službenih kontrola. |
| Održiva upotreba pesticida | Verifikacija usklađenosti država članica s primjenjivim propisima Unije kojima se uređuje održiva upotreba pesticida te provedba odgovarajućih službenih kontrola. |

Prioritetno područje

Posebni ciljevi

Proizvodi za zaštitu bilja

(odobravanje, stavljanje na tržište i upotreba pesticida, ostataka pesticida)

Verifikacija usklađenosti država članica s primjenjivim propisima Unije kojima se uređuje odobravanje, stavljanje na tržište i upotreba sredstava za zaštitu bilja i ostataka pesticida, te provedba odgovarajućih službenih kontrola.

Održiva upotreba pesticida

Verifikacija usklađenosti država članica s primjenjivim propisima Unije kojima se uređuje održiva upotreba pesticida te provedba odgovarajućih službenih kontrola.

7.   Kvaliteta hrane

| Prioritetno područje | Posebni ciljevi |
| --- | --- |
| Ekološka poljoprivreda | Verifikacija usklađenosti država članica s primjenjivim propisima Unije kojima se uređuje proizvodnja i označivanje ekoloških proizvoda (uključujući sljedivost i označivanje genetski modificiranih organizama) te provedba odgovarajućih službenih kontrola. |
| Oznake zemljopisnog podrijetla | Verifikacija usklađenosti država članica s primjenjivim propisima Unije kojima se uređuje proizvodnja i označivanje oznaka zemljopisnog podrijetla (zaštićena oznaka izvornosti (ZOI), zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla (ZOZP) i zajamčeno tradicionalni specijaliteti (ZTS)) te provedba odgovarajućih službenih kontrola. |

Prioritetno područje

Posebni ciljevi

Ekološka poljoprivreda

Verifikacija usklađenosti država članica s primjenjivim propisima Unije kojima se uređuje proizvodnja i označivanje ekoloških proizvoda (uključujući sljedivost i označivanje genetski modificiranih organizama) te provedba odgovarajućih službenih kontrola.

Oznake zemljopisnog podrijetla

Verifikacija usklađenosti država članica s primjenjivim propisima Unije kojima se uređuje proizvodnja i označivanje oznaka zemljopisnog podrijetla (zaštićena oznaka izvornosti (ZOI), zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla (ZOZP) i zajamčeno tradicionalni specijaliteti (ZTS)) te provedba odgovarajućih službenih kontrola.

8.   Ulazak u Uniju životinja i robe iz trećih zemalja

| Prioritetno područje | Posebni ciljevi |
| --- | --- |
| Službene kontrole životinja i robe | Verificirati ispunjavaju li države članice obveze u pogledu provedbe službenih kontrola nad životinjama i robom koji ulaze u Uniju iz trećih zemalja.
  Verificirati ispunjava li ulazak životinja i robe u Uniju iz trećih zemalja primjenjive opće i posebne zahtjeve Unije za ulazak u Uniju.
  Poseban naglasak stavit će se na pravila utvrđena Uredbom (EU) 2017/625 i povezanim delegiranim i provedbenim aktima. |
| Usklađenost graničnih kontrolnih postaja | Verificirati ispunjavaju li granične kontrolne postaje koje su države članice predložile za određivanje minimalne zahtjeve za granične kontrolne postaje uključujući inspekcijske centre utvrđene u primjenjivim propisima Unije prije određivanja tih postaja.
  Verificirati ispunjavaju li granične inspekcijske postaje, određena mjesta ulaska, mjesta ulaska i mjesta prvog unosa koji su ponovno određeni u skladu s člankom 61. stavkom 2. Uredbe (EU) 2017/625 primjenjive minimalne zahtjeve.
  Verificirati ispunjavaju li kontrolne točke koje nisu granične kontrolne postaje iz članka 53. stavka 1. točke (a) Uredbe (EU) 2017/625 primjenjive minimalne zahtjeve. |
| Službene kontrole zdravlja bilja | Verificirati ispunjavaju li države članice obveze u pogledu provedbe službenih kontrola zdravlja bilja na bilju, biljnim proizvodima i drugim predmetima koji ulaze u Uniju iz trećih zemalja.
  Osigurati da bilje, biljni proizvodi i drugi predmeti koji ulaze u Uniju iz trećih zemalja ispunjavaju primjenjive zahtjeve Unije u pogledu zdravlja bilja za ulazak u Uniju. |

Prioritetno područje

Posebni ciljevi

Službene kontrole životinja i robe

Verificirati ispunjavaju li države članice obveze u pogledu provedbe službenih kontrola nad životinjama i robom koji ulaze u Uniju iz trećih zemalja.

Verificirati ispunjava li ulazak životinja i robe u Uniju iz trećih zemalja primjenjive opće i posebne zahtjeve Unije za ulazak u Uniju.

Poseban naglasak stavit će se na pravila utvrđena Uredbom (EU) 2017/625 i povezanim delegiranim i provedbenim aktima.

Usklađenost graničnih kontrolnih postaja

Verificirati ispunjavaju li granične kontrolne postaje koje su države članice predložile za određivanje minimalne zahtjeve za granične kontrolne postaje uključujući inspekcijske centre utvrđene u primjenjivim propisima Unije prije određivanja tih postaja.

Verificirati ispunjavaju li granične inspekcijske postaje, određena mjesta ulaska, mjesta ulaska i mjesta prvog unosa koji su ponovno određeni u skladu s člankom 61. stavkom 2. Uredbe (EU) 2017/625 primjenjive minimalne zahtjeve.

Verificirati ispunjavaju li kontrolne točke koje nisu granične kontrolne postaje iz članka 53. stavka 1. točke (a) Uredbe (EU) 2017/625 primjenjive minimalne zahtjeve.

Službene kontrole zdravlja bilja

Verificirati ispunjavaju li države članice obveze u pogledu provedbe službenih kontrola zdravlja bilja na bilju, biljnim proizvodima i drugim predmetima koji ulaze u Uniju iz trećih zemalja.

Osigurati da bilje, biljni proizvodi i drugi predmeti koji ulaze u Uniju iz trećih zemalja ispunjavaju primjenjive zahtjeve Unije u pogledu zdravlja bilja za ulazak u Uniju.

9.   Antimikrobna rezistencija

| Prioritetno područje | Posebni ciljevi |
| --- | --- |
| Praćenje antimikrobne rezistencije zoonotskih i komenzalnih bakterija | Verifikacija usklađenosti država članice s propisima kojima se uređuje praćenje antimikrobne rezistencije zoonotskih i komenzalnih bakterija čime se pridonosi potpunoj provedbi Europskog akcijskog plana „Jedno zdravlje” za borbu protiv antimikrobne otpornosti iz 2017 (1). |

Prioritetno područje

Posebni ciljevi

Praćenje antimikrobne rezistencije zoonotskih i komenzalnih bakterija

Verifikacija usklađenosti država članice s propisima kojima se uređuje praćenje antimikrobne rezistencije zoonotskih i komenzalnih bakterija čime se pridonosi potpunoj provedbi Europskog akcijskog plana „Jedno zdravlje” za borbu protiv antimikrobne otpornosti iz 2017 (1).

10.   Opći aspekti u poljoprivredno-prehrambenom lancu

| Prioritetno područje | Posebni ciljevi |
| --- | --- |
| Prijevara | Verifikacija usklađenosti država članica s primjenjivim propisima Unije kojima se uređuje identifikacija i daljnje aktivnosti u vezi s prijevarnim ili obmanjujućim praksama u poljoprivredno-prehrambenom lancu te provedba odgovarajućih službenih kontrola. |
| Poduzimanje daljnjih mjera s obzirom na preporuke revizije


  (sektorske i opće) | Verificirati poduzimaju li države članice odgovarajuće daljnje mjere za ispravljanje svih specifičnih ili sustavnih nedostataka utvrđenih kontrolama Komisije. |
| Nadzor izvoza | Verifikacija službenih kontrola država članica nad provedbom zahtjeva za certificiranje izvoza. |

Prioritetno područje

Posebni ciljevi

Prijevara

Verifikacija usklađenosti država članica s primjenjivim propisima Unije kojima se uređuje identifikacija i daljnje aktivnosti u vezi s prijevarnim ili obmanjujućim praksama u poljoprivredno-prehrambenom lancu te provedba odgovarajućih službenih kontrola.

Poduzimanje daljnjih mjera s obzirom na preporuke revizije

(sektorske i opće)

Verificirati poduzimaju li države članice odgovarajuće daljnje mjere za ispravljanje svih specifičnih ili sustavnih nedostataka utvrđenih kontrolama Komisije.

Nadzor izvoza

Verifikacija službenih kontrola država članica nad provedbom zahtjeva za certificiranje izvoza.

11.   Višegodišnji program kontrola za razdoblje 2021.–2025. raščlanjen po godinama

| Površina | Prioritetno područje | 2021. | 2022. | 2023. | 2024. | 2025. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hrana i sigurnosti hrane | Hrana životinjskog podrijetla | Sigurnost mesa sisavaca i ptica te proizvoda od njih, mlijeka i mliječnih proizvoda, proizvoda ribarstva, živih školjkaša |
| Zoonoze koje se prenose hranom | Prioritetne zoonoze

  (na primjer: salmonela) |
| Hrana neživotinjskog podrijetla | Sigurnost voća i povrća, začinskog bilja, začina i klica |
| Ostaci | Ostaci u živim životinjama i hrani životinjskog podrijetla |
| Kontaminanti | Kontaminanti u hrani neživotinjskog podrijetla |
| Sigurnosti hrane i hrane za životinje | Sigurnost hrane za životinje | Opća higijena hrane za životinje | |
| | Ljekovita hrana za životinje |
| Nusproizvodi životinjskog podrijetla i od njih dobiveni proizvodi | |
| Zdravlje životinja | Aktivne epizootske bolesti | Prioritetne bolesti

  (na primjer: afrička svinjska kuga, visokopatogena influenca ptica) |
| Zoonoze koje se ne prenose hranom | Prioritetne zoonoze

  (na primjer: bjesnoća) |
| Enzootske bolesti | Bolesti s aktivnim programima iskorjenjivanja

  (na primjer: tuberkuloza, bruceloza) |
| Pripravnost i prevencija | | Planiranje za nepredvidive situacije u vezi sa zdravljem životinja |
| Dobrobit životinja | Prijevoz | | Životinje nesposobne za putovanje, plovila namijenjenim prijevozu stoke, telad koja nije odbijena od sise | |
| Kontrolne točke koje se upotrebljavaju za provoz životinja | |
| Na poljoprivrednom gospodarstvu | Kokoši nesilice | |
| Klanje | Preživači, perad | |
| Zdravlje bilja | Pojava organizama štetnih za bilje | Prioritetni organizmi štetnih za bilje

  (na primjer: Xylella fastidiosa, virus smeđe naboranosti ploda rajčice, borova nematoda, strizibube roda Anoplophora, Trioza) |
| Pripravnost i prevencija | | Planiranje za nepredvidive situacije u vezi sa zdravljem bilja |
| Premještanje bilja, biljnih proizvoda i drugih predmeta unutar Unije | | Biljne putovnice |
| PPP i SUD | Sredstva za zaštitu bilja (PPP) | | Odobravanje, stavljanje na tržište i upotreba pesticida |
| Ostaci pesticida |
| Održiva upotreba pesticida (SUD) | Održiva upotreba pesticida |

Površina

Prioritetno područje

2021.

2022.

2023.

2024.

2025.

Hrana i sigurnosti hrane

Hrana životinjskog podrijetla

Sigurnost mesa sisavaca i ptica te proizvoda od njih, mlijeka i mliječnih proizvoda, proizvoda ribarstva, živih školjkaša

Zoonoze koje se prenose hranom

Prioritetne zoonoze

(na primjer: salmonela)

Hrana neživotinjskog podrijetla

Sigurnost voća i povrća, začinskog bilja, začina i klica

Ostaci

Ostaci u živim životinjama i hrani životinjskog podrijetla

Kontaminanti

Kontaminanti u hrani neživotinjskog podrijetla

Sigurnosti hrane i hrane za životinje

Sigurnost hrane za životinje

Opća higijena hrane za životinje

Ljekovita hrana za životinje

Nusproizvodi životinjskog podrijetla i od njih dobiveni proizvodi

Zdravlje životinja

Aktivne epizootske bolesti

Prioritetne bolesti

(na primjer: afrička svinjska kuga, visokopatogena influenca ptica)

Zoonoze koje se ne prenose hranom

Prioritetne zoonoze

(na primjer: bjesnoća)

Enzootske bolesti

Bolesti s aktivnim programima iskorjenjivanja

(na primjer: tuberkuloza, bruceloza)

Pripravnost i prevencija

Planiranje za nepredvidive situacije u vezi sa zdravljem životinja

Dobrobit životinja

Prijevoz

Životinje nesposobne za putovanje, plovila namijenjenim prijevozu stoke, telad koja nije odbijena od sise

Kontrolne točke koje se upotrebljavaju za provoz životinja

Na poljoprivrednom gospodarstvu

Kokoši nesilice

Klanje

Preživači, perad

Zdravlje bilja

Pojava organizama štetnih za bilje

Prioritetni organizmi štetnih za bilje

(na primjer: Xylella fastidiosa, virus smeđe naboranosti ploda rajčice, borova nematoda, strizibube roda Anoplophora, Trioza)

Pripravnost i prevencija

Planiranje za nepredvidive situacije u vezi sa zdravljem bilja

Premještanje bilja, biljnih proizvoda i drugih predmeta unutar Unije

Biljne putovnice

PPP i SUD

Sredstva za zaštitu bilja (PPP)

Odobravanje, stavljanje na tržište i upotreba pesticida

Ostaci pesticida

Održiva upotreba pesticida (SUD)

Održiva upotreba pesticida

| Površina | Prioritetno područje | 2021. | 2022. | 2023. | 2024. | 2025. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kvaliteta hrane | Ekološka poljoprivreda | Ekološka poljoprivreda |
| Oznake zemljopisnog podrijetla | Upotreba i označivanje ZOI-ja/ZOZP-a/ZTS-a |
| Ulazak u Uniju životinja i robe iz trećih zemalja | Službene kontrole životinja i robe | Službene kontrole životinja i robe |
| Granične kontrolne postaje | Usklađenost graničnih kontrolnih postaja |
| Službene kontrole zdravlja bilja | Službene kontrole zdravlja bilja, biljnih proizvoda i drugih predmeta | |
| Antimikrobna rezistencija | Praćenje | | Praćenje antimikrobne rezistencije zoonotskih i komenzalnih bakterija |
| Opći aspekti u poljoprivredno-prehrambenom lancu | Prijevara | Sustavi za borbu protiv prijevarnih ili obmanjujućih praksi | |
| Daljnje mjere | Poduzimanje daljnjih mjera s obzirom na preporuke revizije |
| Izvoz | Nadzor Komisije nad kontrolama država članica nad provedbom zahtjeva za certificiranje izvoza |

Površina

Prioritetno područje

2021.

2022.

2023.

2024.

2025.

Kvaliteta hrane

Ekološka poljoprivreda

Ekološka poljoprivreda

Oznake zemljopisnog podrijetla

Upotreba i označivanje ZOI-ja/ZOZP-a/ZTS-a

Ulazak u Uniju životinja i robe iz trećih zemalja

Službene kontrole životinja i robe

Službene kontrole životinja i robe

Granične kontrolne postaje

Usklađenost graničnih kontrolnih postaja

Službene kontrole zdravlja bilja

Službene kontrole zdravlja bilja, biljnih proizvoda i drugih predmeta

Antimikrobna rezistencija

Praćenje

Praćenje antimikrobne rezistencije zoonotskih i komenzalnih bakterija

Opći aspekti u poljoprivredno-prehrambenom lancu

Prijevara

Sustavi za borbu protiv prijevarnih ili obmanjujućih praksi

Daljnje mjere

Poduzimanje daljnjih mjera s obzirom na preporuke revizije

Izvoz

Nadzor Komisije nad kontrolama država članica nad provedbom zahtjeva za certificiranje izvoza

---

(1)  COM(2017) 339 final.

---

PREPORUKE

| 26.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | L 354/19 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

L 354/19

---

PREPORUKA VIJEĆA (EU) 2020/1551

od 22. listopada 2020.

o izmjeni Preporuke Vijeća (EU) 2020/912 o privremenom ograničenju neobveznih putovanja u EU i mogućem ukidanju takvog ograničenja

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 77. stavak 2. točke (b) i (e) te članak 292. prvu i drugu rečenicu,

budući da:

| (1) | Vijeće je 30. lipnja 2020. donijelo Preporuku o privremenom ograničenju neobveznih putovanja u EU i mogućem ukidanju takvog ograničenja (1) („Preporuka Vijeća”). Vijeće je 16. srpnja 2020. donijelo Preporuku (EU) 2020/1052 od 16. srpnja 2020. o izmjeni Preporuke Vijeća (EU) 2020/912 o privremenom ograničenju neobveznih putovanja u EU i mogućem ukidanju takvog ograničenja (2). Vijeće je 30. srpnja 2020. donijelo Preporuku (EU) 2020/1144 od 30. srpnja 2020. o izmjeni Preporuke Vijeća (EU) 2020/912 o privremenom ograničenju neobveznih putovanja u EU i mogućem ukidanju takvog ograničenja (3).
  Vijeće je 7. kolovoza 2020. donijelo Preporuku (EU) 2020/1186 od 7. kolovoza 2020. o izmjeni Preporuke Vijeća (EU) 2020/912 o privremenom ograničenju neobveznih putovanja u EU i mogućem ukidanju takvog ograničenja (4). |
| --- | --- |

(1)

Vijeće je 30. lipnja 2020. donijelo Preporuku o privremenom ograničenju neobveznih putovanja u EU i mogućem ukidanju takvog ograničenja (1) („Preporuka Vijeća”). Vijeće je 16. srpnja 2020. donijelo Preporuku (EU) 2020/1052 od 16. srpnja 2020. o izmjeni Preporuke Vijeća (EU) 2020/912 o privremenom ograničenju neobveznih putovanja u EU i mogućem ukidanju takvog ograničenja (2). Vijeće je 30. srpnja 2020. donijelo Preporuku (EU) 2020/1144 od 30. srpnja 2020. o izmjeni Preporuke Vijeća (EU) 2020/912 o privremenom ograničenju neobveznih putovanja u EU i mogućem ukidanju takvog ograničenja (3).

Vijeće je 7. kolovoza 2020. donijelo Preporuku (EU) 2020/1186 od 7. kolovoza 2020. o izmjeni Preporuke Vijeća (EU) 2020/912 o privremenom ograničenju neobveznih putovanja u EU i mogućem ukidanju takvog ograničenja (4).

| (2) | Preporukom Vijeća predviđa se da bi države članice od 1. srpnja 2020. trebale koordinirano i postupno ukidati privremeno ograničenje neobveznih putovanja u EU u odnosu na osobe s boravištem u trećim zemljama navedenima u Prilogu I. Preporuci Vijeća. Vijeće bi svaka dva tjedna trebalo preispitati i, prema potrebi, ažurirati popis trećih zemalja iz Priloga I. nakon podrobnog savjetovanja s Komisijom i relevantnim agencijama i službama EU-a slijedom ukupne procjene na temelju metodologije, kriterija i informacija iz Preporuke Vijeća. |
| --- | --- |

(2)

Preporukom Vijeća predviđa se da bi države članice od 1. srpnja 2020. trebale koordinirano i postupno ukidati privremeno ograničenje neobveznih putovanja u EU u odnosu na osobe s boravištem u trećim zemljama navedenima u Prilogu I. Preporuci Vijeća. Vijeće bi svaka dva tjedna trebalo preispitati i, prema potrebi, ažurirati popis trećih zemalja iz Priloga I. nakon podrobnog savjetovanja s Komisijom i relevantnim agencijama i službama EU-a slijedom ukupne procjene na temelju metodologije, kriterija i informacija iz Preporuke Vijeća.

| (3) | Otada su u okviru Vijeća, uz podrobno savjetovanje s Komisijom i relevantnim agencijama i službama EU-a te uz primjenu kriterija i metodologije utvrđenih u Preporuci Vijeća, održane rasprave o preispitivanju popisa trećih zemalja navedenog u Prilogu I. Preporuci Vijeća. Kao rezultat tih rasprava trebalo bi izmijeniti popis trećih zemalja naveden u Prilogu I. Posebno bi Kanadu, Gruziju i Tunis trebalo izbrisati s popisa, a trebalo bi dodati Singapur. Također bi trebalo pojasniti da bi, pod uvjetom da se potvrdi reciprocitet, putovanja trebala biti moguća iz Posebnog Upravnog Područja Hong Konga i Posebnog Upravnog Područja Makaoa i u ta područja. |
| --- | --- |

(3)

Otada su u okviru Vijeća, uz podrobno savjetovanje s Komisijom i relevantnim agencijama i službama EU-a te uz primjenu kriterija i metodologije utvrđenih u Preporuci Vijeća, održane rasprave o preispitivanju popisa trećih zemalja navedenog u Prilogu I. Preporuci Vijeća. Kao rezultat tih rasprava trebalo bi izmijeniti popis trećih zemalja naveden u Prilogu I. Posebno bi Kanadu, Gruziju i Tunis trebalo izbrisati s popisa, a trebalo bi dodati Singapur. Također bi trebalo pojasniti da bi, pod uvjetom da se potvrdi reciprocitet, putovanja trebala biti moguća iz Posebnog Upravnog Područja Hong Konga i Posebnog Upravnog Područja Makaoa i u ta područja.

| (4) | Nadzor državne granice nije samo u interesu one države članice na čijim se vanjskim granicama on provodi, već je u interesu svih država članica koje su ukinule nadzor unutarnjih granica. Stoga bi države članice trebale osigurati koordinaciju mjera poduzetih na vanjskim granicama kako bi se osiguralo dobro funkcioniranje schengenskog područja. U tu bi svrhu države članice od 22. listopada 2020. trebale nastaviti koordinirano ukidati privremeno ograničenje neobveznih putovanja u EU u odnosu na osobe s boravištem u trećim zemljama navedenima u Prilogu I. Preporuci Vijeća kako je izmijenjena ovom Preporukom. |
| --- | --- |

(4)

Nadzor državne granice nije samo u interesu one države članice na čijim se vanjskim granicama on provodi, već je u interesu svih država članica koje su ukinule nadzor unutarnjih granica. Stoga bi države članice trebale osigurati koordinaciju mjera poduzetih na vanjskim granicama kako bi se osiguralo dobro funkcioniranje schengenskog područja. U tu bi svrhu države članice od 22. listopada 2020. trebale nastaviti koordinirano ukidati privremeno ograničenje neobveznih putovanja u EU u odnosu na osobe s boravištem u trećim zemljama navedenima u Prilogu I. Preporuci Vijeća kako je izmijenjena ovom Preporukom.

| (5) | U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i UFEU-u, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Preporuke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. S obzirom na to da ova Preporuka predstavlja daljnji razvoj schengenske pravne stečevine, Danska, u skladu s člankom 4. navedenog protokola, u roku od šest mjeseci nakon što Vijeće odluči o ovoj Preporuci odlučuje hoće li je provesti. |
| --- | --- |

(5)

U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i UFEU-u, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Preporuke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. S obzirom na to da ova Preporuka predstavlja daljnji razvoj schengenske pravne stečevine, Danska, u skladu s člankom 4. navedenog protokola, u roku od šest mjeseci nakon što Vijeće odluči o ovoj Preporuci odlučuje hoće li je provesti.

| (6) | Ova Preporuka predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u kojima Irska ne sudjeluje, u skladu s Odlukom Vijeća 2002/192/EZ (5); Irska stoga ne sudjeluje u njezinu donošenju te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. |
| --- | --- |

(6)

Ova Preporuka predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u kojima Irska ne sudjeluje, u skladu s Odlukom Vijeća 2002/192/EZ (5); Irska stoga ne sudjeluje u njezinu donošenju te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.

| (7) | U pogledu Islanda i Norveške ova Preporuka predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma između Vijeća Europske unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o pridruživanju tih država provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine, koje pripadaju području iz članka 1. točke A Odluke Vijeća 1999/437/EZ (6). |
| --- | --- |

(7)

U pogledu Islanda i Norveške ova Preporuka predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma između Vijeća Europske unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o pridruživanju tih država provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine, koje pripadaju području iz članka 1. točke A Odluke Vijeća 1999/437/EZ (6).

| (8) | U pogledu Švicarske ova Preporuka predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine, koje pripadaju području iz članka 1. točke A Odluke 1999/437/EZ (7) u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2008/146/EZ (8). |
| --- | --- |

(8)

U pogledu Švicarske ova Preporuka predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine, koje pripadaju području iz članka 1. točke A Odluke 1999/437/EZ (7) u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2008/146/EZ (8).

| (9) | U pogledu Lihtenštajna ova Preporuka predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Protokola između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pristupanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine, koje pripadaju području iz članka 1. točke A Odluke Vijeća 1999/437/EZ (9) u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2011/350/EU (10). |
| --- | --- |

(9)

U pogledu Lihtenštajna ova Preporuka predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Protokola između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pristupanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine, koje pripadaju području iz članka 1. točke A Odluke Vijeća 1999/437/EZ (9) u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2011/350/EU (10).

DONIJELO JE OVU PREPORUKU:

Preporuka Vijeća (EU) 2020/912, kako je izmijenjena Preporukom (EU) 2020/1052, Preporukom (EU) 2020/1144 i Preporukom (EU) 2020/1186, o privremenom ograničenju neobveznih putovanja u EU i mogućem ukidanju takvog ograničenja mijenja se kako slijedi:

| (1) | Prvi stavak točke 1. Preporuke Vijeća zamjenjuje se sljedećim:






  „1. | Države članice trebale bi od 22. listopada 2020. koordinirano i postupno ukidati privremeno ograničenje neobveznih putovanja u EU u odnosu na osobe s boravištem u trećim zemljama navedenima u Prilogu I.” |
| --- | --- | --- |

(1)

Prvi stavak točke 1. Preporuke Vijeća zamjenjuje se sljedećim:

„1.

Države članice trebale bi od 22. listopada 2020. koordinirano i postupno ukidati privremeno ograničenje neobveznih putovanja u EU u odnosu na osobe s boravištem u trećim zemljama navedenima u Prilogu I.”

| (2) | Prilog I. Preporuci zamjenjuje se sljedećim:

  „



  PRILOG I.
  Treće zemlje i posebna upravna područja u kojima boravište imaju osobe na koje ne bi trebalo utjecati privremeno ograničenje neobveznih putovanja u EU koje se primjenjuje na vanjskim granicama:






  I. | DRŽAVE






  1. | AUSTRALIJA |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

Prilog I. Preporuci zamjenjuje se sljedećim:

PRILOG I.

Treće zemlje i posebna upravna područja u kojima boravište imaju osobe na koje ne bi trebalo utjecati privremeno ograničenje neobveznih putovanja u EU koje se primjenjuje na vanjskim granicama:

I.

DRŽAVE

1.

AUSTRALIJA

| 2. | JAPAN |
| --- | --- |

2.

JAPAN

| 3. | NOVI ZELAND |
| --- | --- |

3.

NOVI ZELAND

| 4. | RUANDA |
| --- | --- |

4.

RUANDA

| 5. | SINGAPUR |
| --- | --- |

5.

SINGAPUR

| 6. | JUŽNA KOREJA |
| --- | --- |

6.

JUŽNA KOREJA

| 7. | TAJLAND |
| --- | --- |

7.

TAJLAND

| 8. | URUGVAJ |
| --- | --- |

8.

URUGVAJ

| 9. | KINA (*1) |
| --- | --- |

9.

KINA (*1)

| II. | POSEBNA UPRAVNA PODRUČJA NARODNE REPUBLIKE KINE






  1. | Posebno Upravno Područje Hong Kong (*1) |
| --- | --- | --- |

II.

POSEBNA UPRAVNA PODRUČJA NARODNE REPUBLIKE KINE

1.

Posebno Upravno Područje Hong Kong (*1)

| 2. | Posebno Upravno Područje Makao (*1) |
| --- | --- |

2.

Posebno Upravno Područje Makao (*1)

(*1)  podložno potvrdi o reciprocitetu"

*1

(*1)  podložno potvrdi o reciprocitetu"

*1

(*1)  podložno potvrdi o reciprocitetu"

*1

Sastavljeno u Bruxellesu 22. listopada 2020.

Za Vijeće

Predsjednik

M. ROTH

---

(1)  
  SL L 208 I, 1.7.2020., str. 1.

1

(2)  
  SL L 230, 17.7.2020., str. 26.

2

(3)  
  SL L 248, 31.7.2020., str. 26.

3

(4)  
  SL L 261, 11.8.2020., str. 83.

4

(5)  Odluka Vijeća 2002/192/EZ od 28. veljače 2002. o zahtjevu Irske za sudjelovanje u pojedinim odredbama schengenske pravne stečevine (SL L 64, 7.3.2002., str. 20.).

5

(6)  
  SL L 176, 10.7.1999., str. 36.

6

(7)  
  SL L 53, 27.2.2008., str. 52.

7

(8)  Odluka Vijeća 2008/146/EZ od 28. siječnja 2008. o sklapanju, u ime Europske zajednice, Sporazuma između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (SL L 53, 27.2.2008., str. 1.).

8

(9)  
  SL L 160, 18.6.2011., str. 21.

9

(10)  Odluka Vijeća 2011/350/EU od 7. ožujka 2011. o sklapanju Protokola između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pristupanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine, u vezi s ukidanjem kontrola na unutarnjim granicama i kretanju osoba, u ime Europske unije (SL L 160, 18.6.2011., str. 19.).

10

---

SMJERNICE

| 26.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | L 354/22 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

L 354/22

---

SMJERNICA (EU) 2020/1552 EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

od 14. listopada 2020.

o izmjeni Smjernice ESB/2013/23 o statistici državnih financija (ESB/2020/50)

Upravno vijeće Europske središnje banke,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 5. stavak 1. i 2., članak 12. stavak 1. i članak 14. stavak 3.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 479/2009 od 25. svibnja 2009. o primjeni Protokola o postupku u slučaju prevelikog manjka priloženog Ugovoru o osnivanju Europske zajednice (1),

Uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 549/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o Europskom sustavu nacionalnih i regionalnih računa u Europskoj uniji (2)

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2533/98 od 23. studenoga 1998. o prikupljanju statističkih podataka od strane Europske središnje banke (3), a posebno njezin članak 4.,

budući da:

| (1) | Ocjena kvalitete podataka u području statistike državnih financija (GFS) obavlja se u skladu s Okvirom kvalitete statističkih podataka Europske središnje banke (ESB) i uključuje redovito izvješće koje Izvršni odbor podnosi Upravnom vijeću ESB-a. Nadzor kvalitete podataka je ključan i treba se provoditi pravovremeno. |
| --- | --- |

(1)

Ocjena kvalitete podataka u području statistike državnih financija (GFS) obavlja se u skladu s Okvirom kvalitete statističkih podataka Europske središnje banke (ESB) i uključuje redovito izvješće koje Izvršni odbor podnosi Upravnom vijeću ESB-a. Nadzor kvalitete podataka je ključan i treba se provoditi pravovremeno.

| (2) | Međutim, potrebno je postići ispravnu ravnotežu između potrebe za nadzorom i učestalosti izvješćivanja relevantnih informacija Upravnom vijeću. Stoga je nužno ažurirati učestalost s kojom Izvršni odbor izvješćuje Upravno vijeće o kvaliteti GFS-a. Kako bi se omogućila kvalitetna analiza, Izvršni odbor bi trebao podnijeti Upravnom vijeću prvi izvještaj temeljem ove Smjernice do 30. lipnja 2023. |
| --- | --- |

(2)

Međutim, potrebno je postići ispravnu ravnotežu između potrebe za nadzorom i učestalosti izvješćivanja relevantnih informacija Upravnom vijeću. Stoga je nužno ažurirati učestalost s kojom Izvršni odbor izvješćuje Upravno vijeće o kvaliteti GFS-a. Kako bi se omogućila kvalitetna analiza, Izvršni odbor bi trebao podnijeti Upravnom vijeću prvi izvještaj temeljem ove Smjernice do 30. lipnja 2023.

| (3) | Tamo gdje se utvrde ozbiljni problemi s kvalitetom podataka, prikladno je Izvršnom odboru omogućiti mogućnost podnošenja takvih dodatnih izvještaja Upravnom vijeću kada to smatra potrebnim. Iz istog je razloga također prikladno osigurati da Izvršni odbor može izvršavati ovu diskreciju što je prije moguće. |
| --- | --- |

(3)

Tamo gdje se utvrde ozbiljni problemi s kvalitetom podataka, prikladno je Izvršnom odboru omogućiti mogućnost podnošenja takvih dodatnih izvještaja Upravnom vijeću kada to smatra potrebnim. Iz istog je razloga također prikladno osigurati da Izvršni odbor može izvršavati ovu diskreciju što je prije moguće.

| (4) | Posljednjih godina pojavili su se novi nadzorni alati. Stoga je potrebno ažurirati opseg procjena koje se moraju provesti u kontekstu nadzora i izvještavanja o kvaliteti podataka. |
| --- | --- |

(4)

Posljednjih godina pojavili su se novi nadzorni alati. Stoga je potrebno ažurirati opseg procjena koje se moraju provesti u kontekstu nadzora i izvještavanja o kvaliteti podataka.

| (5) | Smjernicu 2014/2/EU Europske središnje banke (ESB/2013/23) (4) trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(5)

Smjernicu 2014/2/EU Europske središnje banke (ESB/2013/23) (4) trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELO JE OVU SMJERNICU:

Članak 1.

Izmjene

Smjernica ESB/2013/23 mijenja se kako slijedi:

| 1. | U članku 7. stavci 2. i 3. zamjenjuju se sljedećim:






  „2. | Izvršni odbor ESB-a izvještava Upravno vijeće ESB-a jednom u dvije godine o kvaliteti godišnjeg GFS-a. Izvršni odbor podnosi izvještaj Upravnom vijeću do 30. lipnja godine koja slijedi svako relevantno dvogodišnje razdoblje. Prvo dvogodišnje izvješće treba dostaviti do 30. lipnja 2023. |
| --- | --- | --- |

1.

U članku 7. stavci 2. i 3. zamjenjuju se sljedećim:

„2.

Izvršni odbor ESB-a izvještava Upravno vijeće ESB-a jednom u dvije godine o kvaliteti godišnjeg GFS-a. Izvršni odbor podnosi izvještaj Upravnom vijeću do 30. lipnja godine koja slijedi svako relevantno dvogodišnje razdoblje. Prvo dvogodišnje izvješće treba dostaviti do 30. lipnja 2023.

| 3. | Izvješće iz stavka 2. uključuje najmanje sljedeće:






  (a) | pokrivenost podataka; |
| --- | --- | --- |

3.

Izvješće iz stavka 2. uključuje najmanje sljedeće:

(a)

pokrivenost podataka;

| (b) | mjeru u kojoj su u skladu s relevantnim definicijama; i |
| --- | --- |

(b)

mjeru u kojoj su u skladu s relevantnim definicijama; i

| (c) | veličinu revizija, i |
| --- | --- |

(c)

veličinu revizija, i

| (d) | analizu prekomjernih prilagodbi između manjka i duga.”; |
| --- | --- |

(d)

analizu prekomjernih prilagodbi između manjka i duga.”;

| 2. | u članku 7. dodaje se sljedeći stavak 4.:






  „4. | Kada Izvršni odbor zamijeti ozbiljne probleme s kvalitetom podataka, može prema potrebi podnijeti Upravnom vijeću dodatne izvještaje.”. |
| --- | --- | --- |

2.

u članku 7. dodaje se sljedeći stavak 4.:

„4.

Kada Izvršni odbor zamijeti ozbiljne probleme s kvalitetom podataka, može prema potrebi podnijeti Upravnom vijeću dodatne izvještaje.”.

Članak 2.

Stupanje na snagu i provedba

1.   Ova Smjernica stupa na snagu na dan kada su o njoj obaviještene nacionalne središnje banke država članica čija je valuta euro.

2.   Središnje banke Eurosustava postupat će se u skladu s ovom Smjernicom od 1. srpnja 2021. Međutim, s člankom 1. stavkom 2. ove Smjernice postupat će od dana obavještavanja nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro.

Članak 3.

Adresati

Ova Smjernica upućena je svim središnjim bankama Eurosustava.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 14. listopada 2020.

Za Upravno vijeće ESB-a

Predsjednica ESB-a

Christine LAGARDE

---

(1)  
  SL L 145, 10.6.2009., str. 1.

1

(2)  
  SL L 174, 26.6.2013., str. 1.

2

(3)  
  SL L 318, 27.11.1998., str. 8.

3

(4)  Smjernica 2014/2/EU Europske središnje banke od 25. srpnja 2013. o statistici državnih financija (ESB/2013/23) (SL L 2, 7.1.2014., str. 12.).

4

---

| 26.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | L 354/24 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

L 354/24

---

SMJERNICA (EU) 2020/1553 EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

od 14. listopada 2020.

o izmjeni Smjernice ESB/2013/24 o statističkim izvještajnim zahtjevima Europske središnje banke u području tromjesečnih financijskih računa (ECB/2020/51)

UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 5. stavak 1. i 2., članak 12. stavak 1. i članak 14. stavak 3.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2533/98 od 23. studenoga 1998. o prikupljanju statističkih podataka od strane Europske središnje banke (1), a posebno njezin članak 4.,

budući da:

| (1) | Ocjena kvalitete podataka tromjesečnih financijskih izvještaja europodručja obavlja se u skladu s Okvirom kvalitete statističkih podataka Europske središnje banke (ESB) i uključuje redovito izvješće koje Izvršni odbor podnosi Upravnom vijeću ESB-a. Nadzor kvalitete podataka je ključan i treba se provoditi pravovremeno. |
| --- | --- |

(1)

Ocjena kvalitete podataka tromjesečnih financijskih izvještaja europodručja obavlja se u skladu s Okvirom kvalitete statističkih podataka Europske središnje banke (ESB) i uključuje redovito izvješće koje Izvršni odbor podnosi Upravnom vijeću ESB-a. Nadzor kvalitete podataka je ključan i treba se provoditi pravovremeno.

| (2) | Međutim, potrebno je postići ispravnu ravnotežu između potrebe za nadzorom i učestalosti izvješćivanja relevantnih informacija Upravnom vijeću. Stoga je nužno ažurirati učestalost s kojom Izvršni odbor izvješćuje Upravno vijeće o kvaliteti tromjesečnih financijskih izvještaja. Kako bi se omogućila kvalitetna analiza, Izvršni odbor bi trebao podnijeti Upravnom vijeću prvi izvještaj temeljem ove Smjernice do 30. lipnja 2023. |
| --- | --- |

(2)

Međutim, potrebno je postići ispravnu ravnotežu između potrebe za nadzorom i učestalosti izvješćivanja relevantnih informacija Upravnom vijeću. Stoga je nužno ažurirati učestalost s kojom Izvršni odbor izvješćuje Upravno vijeće o kvaliteti tromjesečnih financijskih izvještaja. Kako bi se omogućila kvalitetna analiza, Izvršni odbor bi trebao podnijeti Upravnom vijeću prvi izvještaj temeljem ove Smjernice do 30. lipnja 2023.

| (3) | Tamo gdje se utvrde ozbiljni problemi s kvalitetom podataka, prikladno je Izvršnom odboru omogućiti mogućnost podnošenja takvih dodatnih izvještaja Upravnom vijeću kada to smatra potrebnim. Iz istog je razloga također prikladno osigurati da Izvršni odbor može izvršavati ovu diskreciju što je prije moguće. |
| --- | --- |

(3)

Tamo gdje se utvrde ozbiljni problemi s kvalitetom podataka, prikladno je Izvršnom odboru omogućiti mogućnost podnošenja takvih dodatnih izvještaja Upravnom vijeću kada to smatra potrebnim. Iz istog je razloga također prikladno osigurati da Izvršni odbor može izvršavati ovu diskreciju što je prije moguće.

| (4) | U skladu s Okvirom kvalitete statističkih podataka, prikladno je da se određene informacije iz takvih izvješća javno objavljuju. |
| --- | --- |

(4)

U skladu s Okvirom kvalitete statističkih podataka, prikladno je da se određene informacije iz takvih izvješća javno objavljuju.

| (5) | Smjernicu 2014/3/EU Europske središnje banke (ESB/2013/24) (2) trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(5)

Smjernicu 2014/3/EU Europske središnje banke (ESB/2013/24) (2) trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

Donijelo je ovu smjernicu:

Članak 1.

Izmjene

Smjernica ESB/2013/24 mijenja se kako slijedi:

| 1. | u članku 7., stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:






  „2. | Izvršni odbor ESB-a jednom u dvije godine izvještava Upravno vijeće ESB-a o kvaliteti tromjesečnih financijskih izvještaja. Izvršni odbor podnosi izvještaj Upravnom vijeću do 30. lipnja godine koja slijedi svako relevantno dvogodišnje razdoblje. Prvi dvogodišnji izvještaj treba dostaviti do 30. lipnja 2023.”; |
| --- | --- | --- |

1.

u članku 7., stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.

Izvršni odbor ESB-a jednom u dvije godine izvještava Upravno vijeće ESB-a o kvaliteti tromjesečnih financijskih izvještaja. Izvršni odbor podnosi izvještaj Upravnom vijeću do 30. lipnja godine koja slijedi svako relevantno dvogodišnje razdoblje. Prvi dvogodišnji izvještaj treba dostaviti do 30. lipnja 2023.”;

| 2. | u članku 7. dodaju se sljedeći stavci:






  (a) | dodaje se sljedeći stavak 3.:






  „3. | Izvještaj iz stavka 2. uključuje najmanje sljedeće:






  (a) | pokrivenost podataka; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

u članku 7. dodaju se sljedeći stavci:

(a)

dodaje se sljedeći stavak 3.:

„3.

Izvještaj iz stavka 2. uključuje najmanje sljedeće:

(a)

pokrivenost podataka;

| (b) | mjeru u kojoj su u skladu s relevantnim definicijama; i |
| --- | --- |

(b)

mjeru u kojoj su u skladu s relevantnim definicijama; i

| (c) | veličinu revizija.” |
| --- | --- |

(c)

veličinu revizija.”

| (b) | dodaje se sljedeći stavak 4.:






  „4. | Nakon podnošenja izvještaja Upravnom vijeću u skladu sa stavkom 2., Izvršni odbor može javno objaviti taj izvještaj ili njegov izvadak.”; |
| --- | --- | --- |

(b)

dodaje se sljedeći stavak 4.:

„4.

Nakon podnošenja izvještaja Upravnom vijeću u skladu sa stavkom 2., Izvršni odbor može javno objaviti taj izvještaj ili njegov izvadak.”;

| (c) | dodaje se sljedeći stavak 5.:






  „5. | Kada Izvršni odbor zamijeti ozbiljne probleme s kvalitetom podataka, može prema potrebi podnijeti Upravnom vijeću dodatne izvještaje.” |
| --- | --- | --- |

(c)

dodaje se sljedeći stavak 5.:

„5.

Kada Izvršni odbor zamijeti ozbiljne probleme s kvalitetom podataka, može prema potrebi podnijeti Upravnom vijeću dodatne izvještaje.”

Članak 2.

Stupanje na snagu i provedba

1.   Ova Smjernica stupa na snagu danom obavještavanja nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro.

2.   Središnje banke Eurosustava postupat će se u skladu s ovom Smjernicom od 1. srpnja 2021. Međutim, s člankom 1. stavkom 2. točkom (c) ove Smjernice postupat će od danom obavještavanja nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro.

Članak 3.

Adresati

Ova Smjernica upućena je svim središnjim bankama Eurosustava.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 14. listopada 2020.

Za Upravno vijeće ESB-a

Predsjednica ESB-a

Christine LAGARDE

---

(1)  
  SL L 318, 27.11.1998., str. 8.

1

(2)  Smjernica 2014/3/EU Europske središnje banke od 25. srpnja 2013. o statističkim izvještajnim zahtjevima Europske središnje banke u području tromjesečnih financijskih računa (ESB/2013/24) (SL L 2, 7.1.2014., str. 34.).

2

---

| 26.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | L 354/26 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

L 354/26

---

SMJERNICA (EU) 2020/1554 EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

od 14. listopada 2020.

o izmjeni Smjernice ESB/2011/23 u pogledu učestalosti izvješćivanja Europskoj središnjoj banci o kvaliteti vanjske statistike (ESB/2020/52)

UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 3., stavak 1., članak 3. stavak 3., članak 5. stavak 1, članak 12. stavak 1., članak 14. stavak 3. i članak 16.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2533/98 od 23. studenoga 1998. o prikupljanju statističkih podataka od strane Europske središnje banke (1), a posebno njezin članak 4.,

budući da:

| (1) | Ocjena kvalitete podataka u području vanjske statistike se obavlja u skladu s Okvirom kvalitete statističkih podataka Europske središnje banke (ESB) i uključuje redovito izvješće koje Izvršni odbor podnosi Upravnom vijeću ESB-a. Nadzor kvalitete podataka je ključan i treba se provoditi pravovremeno. |
| --- | --- |

(1)

Ocjena kvalitete podataka u području vanjske statistike se obavlja u skladu s Okvirom kvalitete statističkih podataka Europske središnje banke (ESB) i uključuje redovito izvješće koje Izvršni odbor podnosi Upravnom vijeću ESB-a. Nadzor kvalitete podataka je ključan i treba se provoditi pravovremeno.

| (2) | Međutim, potrebno je postići ispravnu ravnotežu između potrebe za nadzorom i učestalosti izvješćivanja relevantnih informacija Upravnom vijeću. Stoga je nužno ažurirati učestalost s kojom Izvršni odbor izvješćuje Upravno vijeće o kvaliteti vanjske statistike. Kako bi se omogućila kvalitetna analiza, Izvršni odbor bi trebao Upravnom vijeću podnijeti prvo izvješće o kvaliteti nakon donošenja ove Smjernice do kraja 2022. |
| --- | --- |

(2)

Međutim, potrebno je postići ispravnu ravnotežu između potrebe za nadzorom i učestalosti izvješćivanja relevantnih informacija Upravnom vijeću. Stoga je nužno ažurirati učestalost s kojom Izvršni odbor izvješćuje Upravno vijeće o kvaliteti vanjske statistike. Kako bi se omogućila kvalitetna analiza, Izvršni odbor bi trebao Upravnom vijeću podnijeti prvo izvješće o kvaliteti nakon donošenja ove Smjernice do kraja 2022.

| (3) | Koncepti koji leže u osnovi prikupljanja i sastavljanja vanjske statistike su dobro ukorijenjeni u šestom izdanju Priručnika za sastavljanje platne bilance i stanja međunarodnih ulaganja (BPM6) Međunarodnog monetarnog fonda (2). Međutim, ovi koncepti često zahtijevaju pojašnjenja, od kojih su pojedina posebno važna za točnu kompilaciju agregata euro područja. Stoga je potrebno ažurirati koncepte financijskih računa i stanja međunarodnih ulaganja utvrđenih u Prilogu III Smjernice 2012/120/EU Europske središnje banke (ESB/2011/23) (3). |
| --- | --- |

(3)

Koncepti koji leže u osnovi prikupljanja i sastavljanja vanjske statistike su dobro ukorijenjeni u šestom izdanju Priručnika za sastavljanje platne bilance i stanja međunarodnih ulaganja (BPM6) Međunarodnog monetarnog fonda (2). Međutim, ovi koncepti često zahtijevaju pojašnjenja, od kojih su pojedina posebno važna za točnu kompilaciju agregata euro područja. Stoga je potrebno ažurirati koncepte financijskih računa i stanja međunarodnih ulaganja utvrđenih u Prilogu III Smjernice 2012/120/EU Europske središnje banke (ESB/2011/23) (3).

| (4) | Tamo gdje se utvrde ozbiljni problemi s kvalitetom podataka, prikladno je Izvršnom odboru omogućiti mogućnost podnošenja dodatnih izvješća Upravnom vijeću kada to smatra potrebnim. Iz istog je razloga također prikladno osigurati da Izvršni odbor može izvršavati ovu diskreciju od 2022. godine. |
| --- | --- |

(4)

Tamo gdje se utvrde ozbiljni problemi s kvalitetom podataka, prikladno je Izvršnom odboru omogućiti mogućnost podnošenja dodatnih izvješća Upravnom vijeću kada to smatra potrebnim. Iz istog je razloga također prikladno osigurati da Izvršni odbor može izvršavati ovu diskreciju od 2022. godine.

| (5) | U skladu s Okvirom kvalitete statističkih podataka, prikladno je da se određene informacije iz takvih izvješća javno objavljuju. |
| --- | --- |

(5)

U skladu s Okvirom kvalitete statističkih podataka, prikladno je da se određene informacije iz takvih izvješća javno objavljuju.

| (6) | Smjernica (EU) 2018/1151 Europske središnje banke (ESB/2018/19) (4) propisuje da od 1. ožujka 2021. nacionalne središnje banke svake godine izvješćuju Upravno vijeće o kvaliteti vanjske statistike. U cilju postizanja ispravne ravnoteže potrebe za nadzorom i učestalosti izvještavanja relevantnih informacija Upravnom vijeću, učestalost propisana Smjernicom ESB/2011/23 bi se trebala dodatno produljiti na izvješćivanje svake dvije godine. Stoga, iz razloga opravdanih očekivanja i transparentnosti, potrebno je omogućiti dovoljno vremena između primjene zahtjeva za izvješćivanjem svake godine temeljem Smjernice (EU) 2018/1511 i primjene posljednjeg zahtjeva za izvješćivanjem svake dvije godine temeljem ove Smjernice. Stoga bi se od nacionalnih središnjih banaka trebalo tražiti da se pridržavaju ove Smjernice od 1. srpnja 2021. |
| --- | --- |

(6)

Smjernica (EU) 2018/1151 Europske središnje banke (ESB/2018/19) (4) propisuje da od 1. ožujka 2021. nacionalne središnje banke svake godine izvješćuju Upravno vijeće o kvaliteti vanjske statistike. U cilju postizanja ispravne ravnoteže potrebe za nadzorom i učestalosti izvještavanja relevantnih informacija Upravnom vijeću, učestalost propisana Smjernicom ESB/2011/23 bi se trebala dodatno produljiti na izvješćivanje svake dvije godine. Stoga, iz razloga opravdanih očekivanja i transparentnosti, potrebno je omogućiti dovoljno vremena između primjene zahtjeva za izvješćivanjem svake godine temeljem Smjernice (EU) 2018/1511 i primjene posljednjeg zahtjeva za izvješćivanjem svake dvije godine temeljem ove Smjernice. Stoga bi se od nacionalnih središnjih banaka trebalo tražiti da se pridržavaju ove Smjernice od 1. srpnja 2021.

| (7) | Smjernicu ESB/2011/23 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(7)

Smjernicu ESB/2011/23 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELO JE OVU SMJERNICU:

Članak 1.

Izmjene

Smjernica ESB/2011/23 mijenja se kako slijedi:

| 1. | u članku 6., stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:






  „1. | Ne dovodeći u pitanje nadzorne zadaće ESB-a utvrđene u Prilogu V., nacionalne središnje banke u suradnji s ostalim nadležnim tijelima, kako su određena člankom 4. i gdje je to relevantno, osiguravaju nadzor i ocjenu kvalitete statističkih podataka koji se stavljaju na raspolaganje ESB-u. ESB ocjenjuje navedene podatke na sličan način i pravovremeno.
  Izvršni odbor ESB-a izvješćuje Upravno vijeće ESB-a jednom u dvije godine o kvaliteti vanjske statistike koja je stavljena na raspolaganje ESB-u. Izvršni odbor podnosi izvješće Upravnom vijeću do kraja godine koja slijedi svako relevantno dvogodišnje razdoblje. Prvo dvogodišnje izvješće treba dostaviti do kraja 2022. Izvršni odbor može ovo izvješće ili njegov izvadak javno objaviti.” |
| --- | --- | --- |

1.

u članku 6., stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.

Ne dovodeći u pitanje nadzorne zadaće ESB-a utvrđene u Prilogu V., nacionalne središnje banke u suradnji s ostalim nadležnim tijelima, kako su određena člankom 4. i gdje je to relevantno, osiguravaju nadzor i ocjenu kvalitete statističkih podataka koji se stavljaju na raspolaganje ESB-u. ESB ocjenjuje navedene podatke na sličan način i pravovremeno.

Izvršni odbor ESB-a izvješćuje Upravno vijeće ESB-a jednom u dvije godine o kvaliteti vanjske statistike koja je stavljena na raspolaganje ESB-u. Izvršni odbor podnosi izvješće Upravnom vijeću do kraja godine koja slijedi svako relevantno dvogodišnje razdoblje. Prvo dvogodišnje izvješće treba dostaviti do kraja 2022. Izvršni odbor može ovo izvješće ili njegov izvadak javno objaviti.”

| 2. | u članku 6. dodaje se sljedeći stavak 5.:






  „5. | Kada Izvršni odbor zamijeti ozbiljne probleme s kvalitetom podataka, od 1. siječnja 2022. može prema potrebi podnijeti Upravnom vijeću dodatna izvješća.” |
| --- | --- | --- |

2.

u članku 6. dodaje se sljedeći stavak 5.:

„5.

Kada Izvršni odbor zamijeti ozbiljne probleme s kvalitetom podataka, od 1. siječnja 2022. može prema potrebi podnijeti Upravnom vijeću dodatna izvješća.”

| 3. | Prilog III. mijenja se u skladu s Prilogom ovoj Smjernici. |
| --- | --- |

3.

Prilog III. mijenja se u skladu s Prilogom ovoj Smjernici.

Članak 2.

Stupanje na snagu i provedba

1.   Ova Smjernica stupa na snagu na dan kada su o njoj obaviještene nacionalne središnje banke država članica čija je valuta euro.

2.   Središnje banke Eurosustava postupat će se u skladu s ovom Smjernicom od 1. srpnja 2021.

Članak 3.

Adresati

Ova Smjernica upućena je svim središnjim bankama Eurosustava.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 14. listopada 2020.

Za Upravno vijeće ESB-a

Predsjednica ESB-a

Christine LAGARDE

---

(1)  
  SL L 318, 27.11.1998., str. 8.

1

(2)  Dostupno na: https://www.imf.org/

2

(3)  Smjernica 2012/120/EU Europske središnje banke od 9. prosinca 2011. o statističkim izvještajnim zahtjevima Europske središnje banke u području vanjske statistike (ESB/2011/23) (SL L 65, 3.3.2012., str. 1.).

3

(4)  Smjernica (EU) 2018/1151 Europske središnje banke od 2. kolovoza 2018. o izmjeni Smjernice ESB/2011/23 o izmjeni Smjernice ESB/2011/23 o statističkim izvještajnim zahtjevima Europske središnje banke u području vanjske statistike (ESB/2018/19) (SL L 209, 20.8.2018., str. 2.).

4

---

PRILOG

Odjeljak 1. pododjeljak „C. Financijski račun i stanje međunarodnih zaliha
  ” Priloga III Smjernici ESB/2011/23 zamjenjuje se sa sljedećim:

„C.   Financijski račun i stanje međunarodnih ulaganja

Općenito se u financijskom računu evidentiraju transakcije koje uključuju financijsku imovinu i obveze između rezidentnih i nerezidentnih institucionalnih jedinica. Međutim, radi osiguranja točnog sastavljanja agregata europodručja, sve transakcije između rezidentnih institucionalnih jedinica financijskih instrumenata koje su izdali nerezidenti i između nerezidentnih institucionalnih jedinica financijskih instrumenata koje su izdali rezidenti trebaju se evidentirati kao financijske transakcije, tj. strogo slijedeći pristup vjerovnik/dužnik.

Financijski račun prikazuje transakcije na neto osnovi: neto nabave financijske imovine odgovaraju nabavama imovine umanjenima za umanjenje imovine.

Stanje međunarodnih ulaganja prikazuje, na kraju svakog tromjesečja, vrijednost financijske imovine rezidenata gospodarstva koja čini potraživanja od nerezidenata te obveze rezidenata gospodarstva prema nerezidentima plus zlatne poluge koje se drže kao pričuve. Razlika između imovine i obveza jest neto stanje u stanju međunarodnih ulaganja te čini ili neto potraživanje ili neto obvezu prema ostatku svijeta.

Vrijednost stanja međunarodnih ulaganja na kraju razdoblja proizlazi iz stanja na kraju prethodnog razdoblja, transakcija tijekom tekućeg razdoblja i drugih promjena koje proizlaze iz drugih razloga osim transakcija između rezidenata i nerezidenata, a koje se mogu pripisati drugim promjenama u obujmu i revalorizacijama zbog promjena deviznog tečaja ili cijena.

U skladu s funkcionalnom potpodjelom, prekogranične financijske transakcije i stanja klasificiraju se kao izravna ulaganja, portfeljna ulaganja, izvedeni financijski instrumenti (osim pričuva) te dioničke opcije zaposlenika, ostala ulaganja i pričuve. Prekogranične financijske transakcije i stanja dalje se klasificiraju prema vrsti instrumenta i institucionalnom sektoru.

Tržišne cijene su osnova za vrednovanje transakcija i stanja. Nominalna vrijednost upotrebljava se za stanja neprenosivih instrumenata, kao što su krediti, depoziti i druga potraživanja/obveze. Međutim, sve transakcije u tim instrumentima vrednuju se po tržišnim cijenama. Radi uzimanja u obzir neusklađenosti između tržišnog vrednovanja transakcija i nominalne vrijednosti stanja prodavatelj evidentira revalorizaciju zbog promjena ostalih cijena tijekom razdoblja u kojem dođe do prodaje koja je jednaka razlici između nominalne vrijednosti i vrijednosti transakcije, dok kupac evidentira suprotni iznos kao revalorizacije zbog ostalih promjena cijena. Do sličnog evidentiranja dolazi za transakcije s vlasničkim kapitalom i stanja vlasničkog kapitala kod izravnih ulaganja kod kojih stanja odražavaju vlastita sredstva po knjigovodstvenoj vrijednosti (vidjeti sljedeći odjeljak).

Financijski račun platne bilance i stanje međunarodnih ulaganja uključuju protustavke obračunatom dohotku od instrumenata koji su klasificirani u odgovarajuće funkcionalne kategorije.

6.1   Strana izravna ulaganja

Izravna ulaganja povezana su s rezidentom gospodarstva koji ima nadzor ili znatan utjecaj na upravljanje poduzećem koje je rezident drugoga gospodarstva. U skladu s međunarodnim standardima (BPM6), izravno ili neizravno vlasništvo 10 % ili više prava glasa u poduzeću koje je rezident jednoga gospodarstva od strane ulagača koji je rezident drugoga gospodarstva dokaz je takvog odnosa. Na temelju toga kriterija odnos izravnog ulaganja može postojati između više povezanih poduzeća, bez obzira na to obuhvaća li povezanost jednu ili više veza. Može proširiti i na poduzeća kćeri poduzeća u koja se vrši izravno ulaganje, njihova poduzeća kćeri i povezana poduzeća. Kad je izravno ulaganje jednom provedeno, svi sljedeći financijski tokovi/udjeli između povezanih subjekata knjiže se kao transakcije/pozicije izravnih ulaganja.

Vlasnički kapital obuhvaća vlasnički kapital u podružnicama kao i sve udjele u podređenim društvima i povezanim društvima. Reinvestirana zarada sastoji se od protustavke dijelu dobiti izravnog ulagača koju društva kćeri ili povezana društva nisu raspodijelila u obliku dividende i dobiti podružnica koja nije doznačena izravnom ulagaču i koja je evidentirana u stavci „dohodak od ulaganja” (vidjeti 3.2.3.).

Vlasnički i dužnički kapital pri izravnim ulaganjima dalje se dijele u skladu s vrstom odnosa između subjekata te u skladu sa smjerom ulaganja. Moguće je razlikovati tri vrste izravnih ulaganja:

| (a) | ulaganja izravnih ulagača u poduzeća u koja se vrši izravno ulaganje. Ta kategorija obuhvaća investicijske tokove (i stanja) od izravnog ulagača prema poduzeću u koje se vrši izravno ulaganje (neovisno o tome je li ono pod izravnim ili neizravnim nadzorom ili utjecajem); |
| --- | --- |

(a)

ulaganja izravnih ulagača u poduzeća u koja se vrši izravno ulaganje. Ta kategorija obuhvaća investicijske tokove (i stanja) od izravnog ulagača prema poduzeću u koje se vrši izravno ulaganje (neovisno o tome je li ono pod izravnim ili neizravnim nadzorom ili utjecajem);

| (b) | povratna ulaganja. Ta vrsta odnosa obuhvaća investicijske tokove (i stanja) od poduzeća u koje se vrši izravno ulaganje prema izravnom ulagaču; |
| --- | --- |

(b)

povratna ulaganja. Ta vrsta odnosa obuhvaća investicijske tokove (i stanja) od poduzeća u koje se vrši izravno ulaganje prema izravnom ulagaču;

| (c) | između sestrinskih poduzeća. To obuhvaća tokove (i stanja) između poduzeća koja se međusobno ne nadziru i ne utječu jedno na drugo, ali su oba pod nadzorom ili utjecajem istog izravnog ulagača. |
| --- | --- |

(c)

između sestrinskih poduzeća. To obuhvaća tokove (i stanja) između poduzeća koja se međusobno ne nadziru i ne utječu jedno na drugo, ali su oba pod nadzorom ili utjecajem istog izravnog ulagača.

Što se tiče vrednovanja stanja izravnih ulaganja, vlasnički udjeli koji kotiraju na burzi vrednuju se po tržišnim cijenama. Suprotno tome, u slučaju trgovačkih društava u koja se vrši izravno ulaganje koja ne kotiraju na burzi stanje vlasničkoga vlasničkih udjela vrednuje se na temelju knjigovodstvene vrijednosti, pri čemu se rabi zajednička definicija koja obuhvaća sljedeće računovodstvene stavke:

| i. | uplaćeni kapital (isključujući vlastite dionice i uključujući račune premije na dionice); |
| --- | --- |

i.

uplaćeni kapital (isključujući vlastite dionice i uključujući račune premije na dionice);

| ii. | sve vrste pričuva (uključujući investicijske potpore kad ih računovodstvene smjernice smatraju pričuvama društva); |
| --- | --- |

ii.

sve vrste pričuva (uključujući investicijske potpore kad ih računovodstvene smjernice smatraju pričuvama društva);

| iii. | neraspodijeljenu dobit umanjenu za gubitke (uključujući rezultate za tekuću godinu). |
| --- | --- |

iii.

neraspodijeljenu dobit umanjenu za gubitke (uključujući rezultate za tekuću godinu).

Za vlasničke vrijednosne papire društava koja ne kotiraju na burzi transakcije koje se evidentiraju u financijskom računu mogu se razlikovati od vlastitih sredstava po knjigovodstvenoj vrijednosti koja se evidentira u stanju međunarodnih ulaganja. Takve razlike evidentiraju se kao revalorizacije zbog ostalih promjena cijena.

Kao dobra praksa preporučuje se da sve države članice počnu sastavljati podatke o stanju vlasničkoga kapitala kod inozemnih izravnih ulaganja i zadržanoj dobiti na temelju rezultata istraživanja o stanju inozemnih izravnih ulaganja koja se moraju prikupljati najmanje jednom godišnje(*).

__________

| (*) | Trebalo bi napustiti sljedeće neprihvatljive prakse: i. prepuštanje izbora kriterija vrednovanja (tržišna ili knjigovodstvena vrijednost) izvještajnim jedinicama; ii. primjenu metode stalne inventarizacije/akumulacije tokova platne bilance za sastavljanje podataka o stanjima. |
| --- | --- |

(*)

6.2   Portfeljna ulaganja

Portfeljna ulaganja uključuju transakcije i stanja koja uključuju dužničke ili vlasničke vrijednosne papire osim onih koji su uključeni u izravna ulaganja ili pričuve. Portfeljna ulaganja uključuju vlasničke vrijednosne papire, dionice investicijskih fondova i dužničke vrijednosne papire osim ako su oni kategorizirani kao izravna ulaganja ili pričuve. Transakcije kao što su repo ugovori i pozajmljivanje vrijednosnih papira isključene su iz portfeljnih ulaganja. Transakcije i stanja portfeljnih ulaganja vrednuju se po tržišnim cijenama. Međutim, u slučaju portfeljnih ulaganja u vrijednosne papire koji ne kotiraju na burzi do razlike u vrednovanju transakcija i stanja može doći kao i u slučaju izravnih ulaganja u dionice koje ne kotiraju na burzi. U tom slučaju navedene se razlike također trebaju evidentirati kao revalorizacije zbog ostalih promjena cijena.

Zajednički pristup za prikupljanje podataka o portfeljnim ulaganjima utvrđen je u Prilogu VI.

6.2.1   VLASNIČKI VRIJEDNOSNI PAPIRI

Vlasnički vrijednosni papiri obuhvaćaju sve instrumente koji čine potraživanja od preostale vrijednosti društva ili kvazidruštva, nakon što su podmirena potraživanja svih kreditora. Za razliku od dužničkih vrijednosnih papira vlasnički vrijednosni papiri obično vlasniku ne daju pravo na unaprijed određeni iznos ili iznos utvrđen prema fiksnoj formuli. Vlasnički vrijednosni papiri obuhvaćaju dionice koje kotiraju na burzi i dionice koje ne kotiraju na burzi.

Dionice koje kotiraju na burzi vlasnički su vrijednosni papiri koji kotiraju na priznatoj burzi ili bilo kojem drugom obliku sekundarnog tržišta. Neuvrštene dionice su vlasnički vrijednosni papiri koji ne kotiraju na burzi.

6.2.2   DIONICE INVESTICIJSKOG FONDA

Dionice investicijskih fondova izdaju investicijski fondovi. Poznati su kao „udjeli” ako je fond skrbnički fond. Investicijski fondovi su subjekti za zajednička ulaganja putem kojih investitori udružuju sredstva za ulaganja u financijsku i/ili nefinancijsku imovinu. Dionice investicijskih fondova imaju specijaliziranu ulogu u financijskom posredovanju kao vrsta zajedničkog ulaganja u ostalu imovinu pa ih se utvrđuje zasebno od ostalih vlasničkih vrijednosnih papira. Usto, razlikuje se i tretman njihovog dohotka jer im je potrebno pripisati zadržanu dobit.

6.2.3.   DUŽNIČKI VRIJEDNOSNI PAPIRI

Dužnički vrijednosni papiri su prenosivi instrumenti koji služe kao dokaz o dugu. Oni uključuju mjenice, obveznice, zapise, prenosive certifikate o depozitu, komercijalne zapise, zadužnice, vrijednosne papire osigurane imovinom, instrumente tržišta novca i slične instrumente kojima se obično trguje na financijskim tržištima. Transakcije i pozicije u dužničkim vrijednosnim papirima dijele se prema izvornom dospijeću na kratkoročne i dugoročne.

6.2.3.1.   KRATKOROČNI DUŽNIČKI VRIJEDNOSNI PAPIRI

Kratkoročni dužnički vrijednosni papiri isplaćuju se na zahtjev ili izdaju s početnim dospijećem od 1 godine ili manje. Oni uglavnom daju imatelju bezuvjetno pravo na primanje utvrđenog, fiksnog iznosa novca na utvrđeni datum. S tim se instrumentima obično trguje s diskontom na organiziranim tržištima; diskont ovisi o kamatnoj stopi i preostalom razdoblju do dospijeća.

6.2.3.2.   DUGOROČNI DUŽNIČKI VRIJEDNOSNI PAPIRI

Dugoročni dužnički vrijednosni papiri izdaju se s početnim dospijećem duljim od 1 godine ili bez određenog dospijeća (osim na zahtjev, koji su uključeni u kratkoročne). Oni nositelju općenito daju (a) bezuvjetno pravo na fiksni novčani prihod ili ugovorno određen promjenjivi novčani prihod (plaćanje kamata neovisno je o dobiti dužnika); i (b) bezuvjetno pravo na fiksni iznos s osnove otplate glavnice na utvrđeni datum ili datume.

Do evidentiranja transakcija u platnoj bilanci dolazi kad vjerovnici ili dužnici iskažu potraživanje ili obvezu u svojim knjigama. Transakcije se evidentiraju po stvarnoj cijeni, primljenoj ili plaćenoj, umanjenoj za proviziju i troškove. U slučaju vrijednosnih papira s kuponom uključene su obračunate kamate od posljednjeg plaćanja kamate te u slučaju vrijednosnih papira izdanih s diskontom, kamate akumulirane od datuma izdavanja. Uključivanje obračunate kamate potrebno je za financijski račun platne bilance i za stanje međunarodnih ulaganja; ta evidentiranja moraju imati protustavke u svojim računima dohotka.

6.3   Izvedeni financijski instrumenti (osim pričuva) i dioničke opcije zaposlenika

Ugovor o izvedenom financijskom instrumentu je financijski instrument koji je povezan s drugim specifičnim financijskim instrumentom, pokazateljem ili robom te preko kojeg se na financijskim tržištima može samostalno trgovati posebnim financijskim rizicima (kao što je kamatni rizik, valutni rizik, rizik cijene dionica i robe, kreditni rizik itd.). Ova kategorija utvrđuje se posebno od ostalih kategorija jer se odnosi na prijenos rizika, a ne na pribavljanje sredstava ili drugih resursa. Za razliku od drugih funkcionalnih kategorija kod izvedenih financijskih instrumenata ne nastaje primarni dohodak. Neto tokovi povezani s kamatnim izvedenicama evidentiraju se kao izvedeni financijski instrumenti, a ne kao dohodak od ulaganja. Transakcije i stanja u izvedenim financijskim instrumentima tretiraju se posebno od vrijednosti odnosnih stavaka s kojima su povezane. U slučaju opcija evidentira se puna premija (tj. kupovna/prodajna cijena opcije i uključena zaračunata usluga). Povratne uplate marže sastoje se od gotovine i ostaloga kolaterala deponiranog radi zaštite protustranke od rizika nastanka statusa neispunjavanja obveza. Klasificira ih se kao depozite u ostalim ulaganjima (ako su obveze dužnika uključene u najširi monetarni agregat) ili u ostala potraživanja/obveze. Nepovratne uplate marže (poznate i kao varijacijska marža) smanjuju financijsku obvezu stvorenu izvedenim instrumentom. Stoga ih se klasificira kao transakcije u izvedenim financijskim instrumentima.

Vrednovanje izvedenih financijskih instrumenata treba se obavljati na temelju vrijednosti zasnovane na tržištu. Promjene u cijenama izvedenih instrumenata evidentiraju se kao dobit ili gubitak (revalorizacije zbog promjena cijena). Evidentiranje transakcija izvedenim financijskim instrumentima odvija se kad vjerovnici i dužnici iskažu potraživanje ili obvezu u svojim knjigama. Zbog praktičnih problema koje uzrokuje razlikovanje tokova imovine i obveza za neke izvedene instrumente sve transakcije izvedenim financijskim instrumentima u platnoj bilanci europodručja evidentiraju se na neto osnovi. Stanja imovine i obveza od izvedenih financijskih instrumenata u statistici stanja međunarodnih ulaganja evidentiraju se na bruto osnovi, osim onih izvedenih financijskih instrumenata koji spadaju u kategoriju pričuva, koje se evidentiraju na neto osnovi. Iz praktičnih razloga ugrađeni izvedeni financijski instrumenti ne razlikuju se od odnosnog instrumenta s kojim su povezani.

Dioničke opcije zaposlenika su opcije za kupnju vlasničkoga kapitala društva koje se nude zaposlenicima društva kao oblik plaće. Ako se dioničkim opcijama odobrenima zaposlenicima može trgovati na financijskim tržištima bez ograničenja, klasificira ih se kao izvedene financijske instrumente.

6.4   Ostala ulaganja

Ostala ulaganja su rezidualna kategorija koja uključuje stanja i transakcije osim onih uključenih u izravna ulaganja, portfeljna ulaganja, izvedene financijske instrumente i dioničke opcije zaposlenika ili pričuve. Ako sljedeći razredi financijske imovine i obveza nisu uključeni u izravna ulaganja ili pričuve, ostala ulaganja uključuju: (a) ostali vlasnički kapital; (b) gotovinu i depozite; (c) kredite (uključujući kredite i zajmove MMF-a); (d) sustave osiguranja, mirovinskog osiguranja i standardizirane sustave jamstva; (e) trgovinske kredite i predujmove; (f) ostala potraživanja/obveze; i (g) dodjele posebnih prava vučenja (posebna prava vučenja uključena su u pričuve).

Za kredite, depozite i ostala potraživanja/obveze koji se prodaju s diskontom vrijednosti transakcija koje se evidentiraju u financijskom računu mogu se razlikovati od nominalnih vrijednosti evidentiranih u stanju međunarodnih ulaganja. Takve razlike evidentiraju se kao revalorizacije zbog ostalih promjena cijena.

6.4.1   OSTALI VLASNIČKI KAPITAL

Ostali vlasnički kapital uključuje vlasnički kapital koji nije u obliku vrijednosnih papira te stoga nije uključen u portfeljna ulaganja. Sudjelovanje u kapitalu nekih međunarodnih organizacija nije u obliku vrijednosnih papira te se stoga klasificira kao ostali vlasnički kapital.

6.4.2.   GOTOVINA I DEPOZITI

Gotovina i depoziti uključuju gotov novac u optjecaju i depozite. Depoziti su standardizirani, neprenosivi ugovori koje općenito nude institucije koje primaju depozite te kreditoru omogućuju polog i kasnije povlačenje promjenjivog iznosa novca. Depoziti obično uključuju jamstvo dužnika da će ulagaču vratiti glavnicu.

Razlika između „kredita” i „gotovine i depozita” ovisi o naravi zajmoprimca. To znači da, na strani imovine, novac koji sektor rezidentnih imatelja novca odobri nerezidentnim bankama treba klasificirati kao „depozite”, a novac koji sektor rezidentnih imatelja novca odobri nerezidentnim nebankarskim institucijama (tj. institucionalnim jedinicama osim banaka) treba klasificirati kao „kredite”. Na strani obveza novac koji su primile rezidentne nebankarske institucije, tj. nemonetarne financijske institucije (NFI) uvijek treba klasificirati kao „kredite”. Naposljetku, ova razlika znači da sve transakcije koje uključuju rezidentne monetarne financijske institucije i nerezidentne banke treba klasificirati kao „depozite”.

6.4.3   KREDITI

Krediti su financijska imovina koja: (a) nastaje kad vjerovnik posudi sredstva izravno dužniku; te (b) je dokumentirana dokumentima koji nisu prenosivi. Ova kategorija uključuje kredite, uključujući hipotekarne kredite, financijski najam i operacije vrste repo. Sve operacije vrste repo, tj. repo ugovori, poslovi prodaje/ponovne kupnje i pozajmljivanja vrijednosnih papira (uz razmjenu gotovine kao kolaterala) tretiraju se kao kolateralizirani krediti, a ne kao izravna kupnja/prodaja vrijednosnih papira te se evidentiraju u „ostala ulaganja” u rezidentnom sektoru koji obavlja posao. Ovaj tretman, koji je također u skladu s računovodstvenom praksom banaka i ostalih financijskih društava, namijenjen je boljem odražavanju ekonomske logike navedenih financijskih instrumenata.

6.4.4   SUSTAVI OSIGURANJA, MIROVINSKOG OSIGURANJA I STANDARDIZIRANI SUSTAVI JAMSTVA

Ova stavka uključuje sljedeće: (a) tehničke pričuve neživotnog osiguranja; (b) životno osiguranje i prava na rentu; (c) mirovinska prava, potraživanja mirovinskih fondova prema upraviteljima mirovinskih fondova te prava prema nemirovinskim fondovima; i (d) pričuve za obveze u okviru standardiziranih jamstava.

6.4.5   TRGOVAČKI KREDITI I PREDUJMOVI

Trgovinski krediti i predujmovi financijska su potraživanja koja proizlaze iz kredita koji dobavljači robe i usluga izravno odobre svojim klijentima i predujmovi za radove u tijeku ili radove koje tek treba obaviti u obliku predujmova klijenata za robu i usluge koje još nisu isporučene. Trgovinski krediti i predujmovi nastaju kad se isplata za robu i usluge ne odvija istodobno kad i promjena vlasništva nad robom ili pružanje usluge.

6.4.6   OSTALI RAČUNI OBVEZA/POTRAŽIVANJA

Ova kategorija sastoji se od potraživanja ili obveza osim onih uključenih u trgovinske kredite i predujmove ili ostale instrumente. Ona obuhvaća financijsku imovinu i obveze koje nastaju kao protustavka transakcijama kod kojih postoji vremenska razlika između tih transakcija i povezanih plaćanja. Ona uključuje porezne obveze, kupnju i prodaju vrijednosnih papira, naknade za pozajmljivanje vrijednosnih papira, naknade za pozajmice u zlatu, plaće, dividende i dospjele neplaćene socijalne doprinose.

6.4.7   DODJELA POSEBNIH PRAVA VUČENJA

Dodjela posebnih prava vučenja članicama MMF-a iskazuje se kao obveza primatelja u stavci posebna prava vučenja u ostalim ulaganjima s odgovarajućim iznosom u stavci posebna prava vučenja u pričuvama.

6.5   Pričuve

Pričuve su ona strana imovina kojom monetarna tijela mogu raspolagati te ih nadziru radi ispunjavanja potreba financiranja platne bilance, interveniranja na deviznim tržištima radi upravljanja deviznim tečajem i za druge povezane namjene (kao što je održavanje povjerenja u valutu i gospodarstvo ili osiguravanje temelja za inozemno zaduživanje). Pričuve moraju biti devizne pričuve, potraživanja prema nerezidentima i imovina koja zaista postoji. Potencijalna imovina je isključena. Koncept pričuva temelji se na pojmovima „nadzora” i „raspoloživosti za primjenu” od strane monetarnih tijela.

Pričuve europodručja sastoje se od pričuva Eurosustava, tj. pričuva ESB-a i pričuva nacionalnih središnjih banaka europodručja koje drže nacionalne središnje banke europodručja.

Pričuve moraju biti: i. pod učinkovitim nadzorom monetarnog tijela Eurosustava, tj. ili ESB-a ili jedne od nacionalnih središnjih banaka europodručja;te ii. visokolikvidna, utrživa potraživanja od kreditno sposobnih subjekata, koja Eurosustav potražuje od rezidenata koji nisu u europodručju, te koja su nominirana u valutama različitim od eura, zajedno sa monetarnim zlatom, pričuvnim pozicijama u MMF-u i posebnim pravima vučenja (PPV).

Ova definicija izričito isključuje devizna potraživanja od rezidenata europodručja i potraživanja iskazana u eurima iz uključivanja u pričuve na nacionalnoj razini ili na razini europodručja. Također, devizne pozicije središnjih država i/ili ministarstava financija nisu uključene u definiciju pričuva europodručja u skladu s institucionalnim odredbama Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

Pričuve ESB-a udružene su u skladu s člankom 30. Statuta Europskog sustava središnjih banaka te se time smatra da su pod izravnim i učinkovitim nadzorom ESB-a. Dok god ne dođe do daljnjeg prijenosa vlasništva, pričuve koje zadrže nacionalne središnje banke pod njihovom su izravnim i učinkovitim nadzorom te se tretiraju kao pričuve pojedine nacionalne središnje banke.

Pričuve Eurosustava sastavljaju se na bruto osnovi bez netiranja obveza povezanih s pričuvama (uz iznimku pričuva uključenih u potkategoriju „izvedeni financijski instrumenti”, koje se knjiže na neto osnovi).

Vrednovanje se temelji na tržišnim cijenama, pri čemu se za: (a) transakcije upotrebljavaju tržišne cijene koje prevladavaju u trenutku obavljanja transakcije; a za (b) udjele zaključne srednje tržišne cijene na kraju referentnog razdoblja. Prevladavajući devizni tečaj u trenutku obavljanja transakcije i zaključne srednje tržišne cijene na kraju referentnog razdoblja upotrebljavaju se za preračunavanje transakcija i udjela devizne imovine u eure.

Stajalište da je ostala devizna likvidnost koja nije uključena u stavku pričuva statistike platne bilance i stanja međunarodnih ulaganja možda također važan pokazatelj sposobnosti države da ispunjava svoje devizne obveze postalo je sve rasprostranjenije te je prihvaćeno u MMF-ovom Posebnom standardu statističkog izvješćivanja. Za izračunavanje devizne likvidnosti podatke o bruto pričuvama potrebno je dopuniti informacijama o ostalim deviznim pričuvama i obvezama povezanima s pričuvama. U skladu s time, mjesečni podaci o (bruto) pričuvama Eurosustava dopunjuju se informacijama o ostalim deviznim pričuvama te unaprijed određenim i potencijalnim kratkoročnim neto odljevima iz bruto pričuva klasificiranih prema preostalom dospijeću. Osim toga, potrebno je s tromjesečnim pomakom napraviti valutnu razliku između bruto pričuva nominiranih u valutama posebnih prava vučenja (ukupno) i u ostalim valutama (ukupno).

6.5.1   MONETARNO ZLATO

Monetarno zlato je zlato na koje prava imaju monetarna tijela (ili druga tijela koja podliježu efektivnom nadzoru monetarnih tijela) te ga se drži kao pričuve. Uključuje zlato u polugama te neraspoređene račune zlata kod nerezidenata koji daju pravo na potraživanje isporuke zlata.

Udjeli monetarnog zlata trebaju ostati nepromijenjeni u svim povratnim transakcijama zlatom (ugovorima o razmjeni zlata, repo ugovorima, kreditima i depozitima).

| 6.5.1.1. | Zlatne poluge imaju oblik kovanica, ingota ili poluga čistoće od najmanje 995 tisućinki, uključujući zlatne poluge na raspoređenim računima zlata. |
| --- | --- |

6.5.1.1.

| 6.5.1.2. | Neraspoređeni računi zlata su potraživanje od upravitelja računom za isporuku zlata. Kod tih računa pružatelj računa ima prava na osnovicu za obračun pričuva fizički raspoređenog zlata te izdaje potraživanja imateljima računa iskazana u zlatu. Neraspoređeni računi zlata koji se ne klasificiraju kao monetarno zlato uključeni su u gotovinu i depozite u ostalim ulaganjima. |
| --- | --- |

6.5.1.2.

6.5.2   POSEBNA PRAVA VUČENJA

Posebna prava vučenja su međunarodne pričuve koje je akumulirao MMF te ih se dodjeljuje članovima kao dopunu postojećim službenim pričuvama. Posebna prava vučenja imaju samo monetarna tijela članova MMF-a te ograničen broj međunarodnih financijskih institucija koje su ovlašteni imatelji.

6.5.3   PRIČUVNA POZICIJA U MMF-u

To je iznos: (a) „pričuvne tranše”, tj. iznosa u stranoj valuti, uključujući posebna prava vučenja, koji pojedina država članica može povući od MMF-a u kratkom roku; i (b) svih zaduženja MMF-a u skladu s sporazumom o kreditu u okviru Računa općih sredstava koja su dostupna državi članici.

6.5.4   OSTALE PRIČUVE

Ostale pričuve obuhvaćaju gotovinu i depozite, vrijednosne papire, izvedene financijske instrumente i ostala potraživanja. Depoziti se odnose na one koji su raspoloživi na zahtjev. Vrijednosni papiri uključuju likvidne i utržive vlasničke i dužničke vrijednosne papire koje su izdali nerezidenti, uključujući dionice ili udjele investicijskih fondova. Izvedeni financijski instrumenti evidentiraju se u pričuvama samo ako su izvedeni instrumenti koji se odnose na upravljanje pričuvama sastavni dio vrednovanja takve imovine. Ostala potraživanja uključuju kredite nerezidentnim nebankarskim institucijama, dugoročne kredite Skrbničkom računu kod MMF-a i ostalu financijsku imovinu koja nije drugdje prethodno uključena, a odgovara definiciji pričuva.”.

---