# Az Európai Unió L 243/2013

| | ISSN 1977-0731
  doi:10.3000/19770731.L_2013.243.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 243 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 56. évfolyam2013. szeptember 12. |

ISSN 1977-0731

doi:10.3000/19770731.L_2013.243.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 243

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

56. évfolyam2013. szeptember 12.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 870/2013/EU rendelete (2013. július 9.) a 2866/98/EK rendeletnek az euro lettországi átváltási árfolyama tekintetében történő módosításáról | 1 |
| | * | A Tanács 871/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. szeptember 2.) az 511/2010/EU végrehajtási rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó, legalább 99,95 tömegszázalék molibdént tartalmazó, valamint 1,35 mm-t meghaladó, de legfeljebb 4,0 mm-es maximális keresztmetszetű molibdénhuzal behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Kínai Népköztársaságból származó, legalább 97 tömegszázalék molibdént tartalmazó, valamint 1,35 mm-t meghaladó, de legfeljebb 4,0 mm-es maximális keresztmetszetű molibdénhuzal behozatalára történő kiterjesztéséről | 2 |
| | * | A Bizottság 872/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. szeptember 9.) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Salame Brianza [OEM]) | 10 |
| | * | A Bizottság 873/2013/EU rendelete (2013. szeptember 11.) a Hollandia lobogója alatt közlekedő hajók által a IIIa és IV övezetben, valamint a IIa, IIIb és IIIc övezet és a 22–32. alkörzet uniós vizein folytatott, fekete tőkehalra irányuló halászat tilalmáról | 15 |
| | | A Bizottság 874/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. szeptember 11.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 17 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2013/452/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2013. május 2.) a Svédország által az uppsalai aréna számára nyújtani tervezett SA.33618 (12/C) számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2013) 2362. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 19 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács 870/2013/EU rendelete (2013. július 9.) a 2866/98/EK rendeletnek az euro lettországi átváltási árfolyama tekintetében történő módosításáról

1

*

A Tanács 871/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. szeptember 2.) az 511/2010/EU végrehajtási rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó, legalább 99,95 tömegszázalék molibdént tartalmazó, valamint 1,35 mm-t meghaladó, de legfeljebb 4,0 mm-es maximális keresztmetszetű molibdénhuzal behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Kínai Népköztársaságból származó, legalább 97 tömegszázalék molibdént tartalmazó, valamint 1,35 mm-t meghaladó, de legfeljebb 4,0 mm-es maximális keresztmetszetű molibdénhuzal behozatalára történő kiterjesztéséről

2

*

A Bizottság 872/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. szeptember 9.) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Salame Brianza [OEM])

10

*

A Bizottság 873/2013/EU rendelete (2013. szeptember 11.) a Hollandia lobogója alatt közlekedő hajók által a IIIa és IV övezetben, valamint a IIa, IIIb és IIIc övezet és a 22–32. alkörzet uniós vizein folytatott, fekete tőkehalra irányuló halászat tilalmáról

15

A Bizottság 874/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. szeptember 11.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

17

HATÁROZATOK

2013/452/EU

*

A Bizottság határozata (2013. május 2.) a Svédország által az uppsalai aréna számára nyújtani tervezett SA.33618 (12/C) számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2013) 2362. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2013) 2362. számú dokumentummal történt)

1

19

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Az olvasóhoz – Az Európai Unió Hivatalos Lapjának elektronikus közzétételéről szóló, 2013. március 7-i 216/2013/EU tanácsi rendelet (lásd a hátsó borító belső oldalán) | s3 |
| | * | Az olvasóhoz – Jogi aktusokra történő hivatkozás módja (lásd a hátsó borító belső oldalán) | s3 |

*

Az olvasóhoz – Az Európai Unió Hivatalos Lapjának elektronikus közzétételéről szóló, 2013. március 7-i 216/2013/EU tanácsi rendelet (lásd a hátsó borító belső oldalán)

Az olvasóhoz – Az Európai Unió Hivatalos Lapjának

s3

*

Az olvasóhoz – Jogi aktusokra történő hivatkozás módja (lásd a hátsó borító belső oldalán)

Az olvasóhoz – Jogi aktusokra történő hivatkozás módja

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 12.9.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 243/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 243/1

---

A TANÁCS 870/2013/EU RENDELETE

(2013. július 9.)

a 2866/98/EK rendeletnek az euro lettországi átváltási árfolyama tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 140. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Központi Bank véleményére,

mivel:

| (1) | Az euro és az eurót bevezető tagállamok pénznemei közötti átváltási árfolyamokról szóló, 1998. december 31-i 2866/98/EK tanácsi rendelet (1)1999. január 1-jei hatállyal megállapítja az átváltási árfolyamokat. |
| --- | --- |

(1)

Az euro és az eurót bevezető tagállamok pénznemei közötti átváltási árfolyamokról szóló, 1998. december 31-i 2866/98/EK tanácsi rendelet (1)1999. január 1-jei hatállyal megállapítja az átváltási árfolyamokat.

| (2) | A 2003. évi csatlakozási okmány 4. cikkének megfelelően Lettország az Európai Unió működéséről szóló szerződés 139. cikkének (1) bekezdése szerinti eltérésben részesülő tagállam. |
| --- | --- |

(2)

A 2003. évi csatlakozási okmány 4. cikkének megfelelően Lettország az Európai Unió működéséről szóló szerződés 139. cikkének (1) bekezdése szerinti eltérésben részesülő tagállam.

| (3) | Az euro Lettország általi, 2014. január 1-jén történő bevezetéséről szóló, 2013. július 9-i 2013/387/EU tanácsi határozat (2) alapján Lettország teljesíti az euro bevezetéséhez szükséges feltételeket, és 2014. január 1-jei hatállyal megszűnik a Lettország számára biztosított eltérés. |
| --- | --- |

(3)

Az euro Lettország általi, 2014. január 1-jén történő bevezetéséről szóló, 2013. július 9-i 2013/387/EU tanácsi határozat (2) alapján Lettország teljesíti az euro bevezetéséhez szükséges feltételeket, és 2014. január 1-jei hatállyal megszűnik a Lettország számára biztosított eltérés.

| (4) | Az euro Lettországban történő bevezetéséhez meg kell állapítani az euro és a lett lat közötti átváltási árfolyamot. A megállapított átváltási arány szerint 0,702804 lett lat ér 1 eurót, ami megfelel a lat árfolyam-mechanizmus (ERM II) szerinti jelenlegi középárfolyamának. |
| --- | --- |

(4)

Az euro Lettországban történő bevezetéséhez meg kell állapítani az euro és a lett lat közötti átváltási árfolyamot. A megállapított átváltási arány szerint 0,702804 lett lat ér 1 eurót, ami megfelel a lat árfolyam-mechanizmus (ERM II) szerinti jelenlegi középárfolyamának.

| (5) | Ezért a 2866/98/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(5)

Ezért a 2866/98/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2866/98/EK rendelet 1. cikke a következő sorral egészül ki a ciprusi fontra és a luxemburgi frankra vonatkozó átváltási árfolyam között:

„= 0,702804 lett lat”.

2. cikk

Ez a rendelet 2014. január 1-jén lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. július 9-én.

a Tanács részéről

az elnök

R. ŠADŽIUS

---

(1)  HL L 359., 1998.12.31., 1. o.

1

(2)  HL L 195., 2013.7.18., 24. o.

2

---

| 12.9.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 243/2 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 243/2

---

A TANÁCS 871/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2013. szeptember 2.)

az 511/2010/EU végrehajtási rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó, legalább 99,95 tömegszázalék molibdént tartalmazó, valamint 1,35 mm-t meghaladó, de legfeljebb 4,0 mm-es maximális keresztmetszetű molibdénhuzal behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Kínai Népköztársaságból származó, legalább 97 tömegszázalék molibdént tartalmazó, valamint 1,35 mm-t meghaladó, de legfeljebb 4,0 mm-es maximális keresztmetszetű molibdénhuzal behozatalára történő kiterjesztéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 13. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

1.1.   Meglévő intézkedések

| (1) | Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2009 decemberében az 1247/2009/EU rendelettel (2) (a továbbiakban: az ideiglenes dömpingellenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó, legfeljebb 99,95 tömegszázalék molibdént tartalmazó, 1,35 mm-t meghaladó, de legfeljebb 4,0 mm maximális keresztmetszetű molibdénhuzal behozatalára. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2009 decemberében az 1247/2009/EU rendelettel (2) (a továbbiakban: az ideiglenes dömpingellenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó, legfeljebb 99,95 tömegszázalék molibdént tartalmazó, 1,35 mm-t meghaladó, de legfeljebb 4,0 mm maximális keresztmetszetű molibdénhuzal behozatalára.

| (2) | A Tanács 2010 júniusában az 511/2010/EU végrehajtási rendelettel (3) 64,3 %-os végleges dömpingellenes vámot vetett ki az azonos behozatalokra. A továbbiakban ezen intézkedések elnevezése „hatályban lévő intézkedések”, az intézkedéseket eredményező vizsgálaté pedig „eredeti vizsgálat”. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2010 júniusában az 511/2010/EU végrehajtási rendelettel (3) 64,3 %-os végleges dömpingellenes vámot vetett ki az azonos behozatalokra. A továbbiakban ezen intézkedések elnevezése „hatályban lévő intézkedések”, az intézkedéseket eredményező vizsgálaté pedig „eredeti vizsgálat”.

| (3) | 2012 januárjában a Tanács az alaprendelet 13. cikke szerinti, a kijátszások feltárására indított vizsgálatot követően a 14/2012/EU végrehajtási rendelettel (4) kiterjesztette a hatályban lévő intézkedéseket a Malajziából szállított – akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett – érintett termék behozatalaira. |
| --- | --- |

(3)

2012 januárjában a Tanács az alaprendelet 13. cikke szerinti, a kijátszások feltárására indított vizsgálatot követően a 14/2012/EU végrehajtási rendelettel (4) kiterjesztette a hatályban lévő intézkedéseket a Malajziából szállított – akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett – érintett termék behozatalaira.

1.2.   Kérelem

| (4) | 2012 novemberében a Bizottsághoz az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése és 14. cikkének (5) bekezdése alapján kérelmet nyújtottak be, mely a Kínai Népköztársaságból származó egyes molibdénhuzalok behozatalát illetően bevezetett dömpingellenes intézkedéseknek a Kínai Népköztársaságból származó egyes, enyhén módosított, legalább 97, de legfeljebb 99,95 tömegszázalék molibdént tartalmazó molibdénhuzalok behozatala révén történő esetleges kijátszásának kivizsgálására, valamint e behozatalok nyilvántartásba vételének elrendelésére irányult. |
| --- | --- |

(4)

2012 novemberében a Bizottsághoz az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése és 14. cikkének (5) bekezdése alapján kérelmet nyújtottak be, mely a Kínai Népköztársaságból származó egyes molibdénhuzalok behozatalát illetően bevezetett dömpingellenes intézkedéseknek a Kínai Népköztársaságból származó egyes, enyhén módosított, legalább 97, de legfeljebb 99,95 tömegszázalék molibdént tartalmazó molibdénhuzalok behozatala révén történő esetleges kijátszásának kivizsgálására, valamint e behozatalok nyilvántartásba vételének elrendelésére irányult.

| (5) | A kérelmet egy uniós molibdénhuzal-gyártó, a Plansee SE (a továbbiakban: Plansee) nyújtotta be, amely részt vett az eredeti vizsgálatban. |
| --- | --- |

(5)

A kérelmet egy uniós molibdénhuzal-gyártó, a Plansee SE (a továbbiakban: Plansee) nyújtotta be, amely részt vett az eredeti vizsgálatban.

| (6) | A kérelem elegendő meggyőző bizonyítékot tartalmaz arra vonatkozóan, hogy a Kínai Népköztársaságból származó egyes molibdénhuzalok behozatalára elrendelt dömpingellenes intézkedéseket a Kínai Népköztársaságból származó egyes, enyhén módosított, legalább 97, de legfeljebb 99,95 tömegszázalék molibdént tartalmazó molibdénhuzalok behozatala révén kijátsszák. |
| --- | --- |

(6)

A kérelem elegendő meggyőző bizonyítékot tartalmaz arra vonatkozóan, hogy a Kínai Népköztársaságból származó egyes molibdénhuzalok behozatalára elrendelt dömpingellenes intézkedéseket a Kínai Népköztársaságból származó egyes, enyhén módosított, legalább 97, de legfeljebb 99,95 tömegszázalék molibdént tartalmazó molibdénhuzalok behozatala révén kijátsszák.

1.3.   A vizsgálat megindítása

| (7) | Miután a tanácsadó bizottsággal való konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő meggyőző bizonyíték áll rendelkezésre a vizsgálatnak az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése és 14. cikkének (5) bekezdése szerinti megindításához, a Bizottság az 1236/2012/EU rendelettel (5) (a továbbiakban: a vizsgálatot megindító rendelet) vizsgálatot indított a Kínai Népköztársaságból származó egyes molibdénhuzalok behozatalára elrendelt dömpingellenes intézkedések esetleges kijátszásáról, és a vámhatóságokat arra utasította, hogy 2012. december 21-től visszamenőleg vegyék nyilvántartásba a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 8102 96 00 KN-kód (TARIC-kód: 8102960030) alá tartozó, legalább 97, de legfeljebb 99,95 tömegszázalék molibdént tartalmazó és 1,35 mm-t meghaladó, de legfeljebb 4,0 mm maximális keresztmetszetű molibdénhuzalok Unióba irányuló behozatalát. |
| --- | --- |

(7)

Miután a tanácsadó bizottsággal való konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő meggyőző bizonyíték áll rendelkezésre a vizsgálatnak az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése és 14. cikkének (5) bekezdése szerinti megindításához, a Bizottság az 1236/2012/EU rendelettel (5) (a továbbiakban: a vizsgálatot megindító rendelet) vizsgálatot indított a Kínai Népköztársaságból származó egyes molibdénhuzalok behozatalára elrendelt dömpingellenes intézkedések esetleges kijátszásáról, és a vámhatóságokat arra utasította, hogy 2012. december 21-től visszamenőleg vegyék nyilvántartásba a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 8102 96 00 KN-kód (TARIC-kód: 8102960030) alá tartozó, legalább 97, de legfeljebb 99,95 tömegszázalék molibdént tartalmazó és 1,35 mm-t meghaladó, de legfeljebb 4,0 mm maximális keresztmetszetű molibdénhuzalok Unióba irányuló behozatalát.

1.4.   Az érintett termék és vizsgált termék

| (8) | Az érintett termék az eredeti vizsgálatban meghatározott termék, azaz a jelenleg az ex 8102 96 00 KN-kód alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból származó, legalább 99,95 tömegszázalék molibdént tartalmazó, valamint 1,35 mm-t meghaladó, de legfeljebb 4,0 mm-es maximális keresztmetszetű molibdénhuzal (a továbbiakban: tiszta molibdén). |
| --- | --- |

(8)

Az érintett termék az eredeti vizsgálatban meghatározott termék, azaz a jelenleg az ex 8102 96 00 KN-kód alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból származó, legalább 99,95 tömegszázalék molibdént tartalmazó, valamint 1,35 mm-t meghaladó, de legfeljebb 4,0 mm-es maximális keresztmetszetű molibdénhuzal (a továbbiakban: tiszta molibdén).

| (9) | A vizsgált termék, nevezetesen a kijátszásban állítólag érintett termék megegyezik a (7) preambulumbekezdésben meghatározott, azaz a Kínai Népköztársaságból származó, legalább 97, de legfeljebb 99,95 tömegszázalék molibdént tartalmazó, valamint 1,35 mm-t meghaladó, de legfeljebb 4,0 mm-es maximális keresztmetszetű termékkel. |
| --- | --- |

(9)

A vizsgált termék, nevezetesen a kijátszásban állítólag érintett termék megegyezik a (7) preambulumbekezdésben meghatározott, azaz a Kínai Népköztársaságból származó, legalább 97, de legfeljebb 99,95 tömegszázalék molibdént tartalmazó, valamint 1,35 mm-t meghaladó, de legfeljebb 4,0 mm-es maximális keresztmetszetű termékkel.

1.5.   A vizsgálat és a vizsgálatban érintett érdekelt felek

| (10) | A Bizottság hivatalosan értesítette a kínai hatóságokat a vizsgálat megindításáról, és kérdőíveket küldött a kínai exportáló gyártók és az érintettként ismert uniós importőrök részére. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy írásban ismertessék álláspontjukat, és a vizsgálatot megindító rendeletben megállapított határidőn belül meghallgatást kérjenek. Minden felet tájékoztattak arról, hogy az együttműködés hiánya az alaprendelet 18. cikkének alkalmazását vonhatja maga után, valamint azt, hogy a vizsgálat megállapításait a rendelkezésre álló tényekre alapozzák. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság hivatalosan értesítette a kínai hatóságokat a vizsgálat megindításáról, és kérdőíveket küldött a kínai exportáló gyártók és az érintettként ismert uniós importőrök részére. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy írásban ismertessék álláspontjukat, és a vizsgálatot megindító rendeletben megállapított határidőn belül meghallgatást kérjenek. Minden felet tájékoztattak arról, hogy az együttműködés hiánya az alaprendelet 18. cikkének alkalmazását vonhatja maga után, valamint azt, hogy a vizsgálat megállapításait a rendelkezésre álló tényekre alapozzák.

| (11) | Két exportáló gyártó adott választ a bizottsági kérdőívre. E vállalatok egyike, amelyik az eredeti vizsgálatban is együttműködött, a vizsgált termék valódi exportáló gyártója. A másik vállalat pedig nem tett bejelentést a vizsgált termék értékesítéséről. Ennélfogva beadványát a Bizottság figyelmen kívül hagyta. |
| --- | --- |

(11)

Két exportáló gyártó adott választ a bizottsági kérdőívre. E vállalatok egyike, amelyik az eredeti vizsgálatban is együttműködött, a vizsgált termék valódi exportáló gyártója. A másik vállalat pedig nem tett bejelentést a vizsgált termék értékesítéséről. Ennélfogva beadványát a Bizottság figyelmen kívül hagyta.

| (12) | Négy importőr adott választ a bizottsági kérdőívre. Egyikük nem tett bejelentést a vizsgált termék behozatalára vonatkozóan, de kiderült, hogy használ molibdénhuzalt. |
| --- | --- |

(12)

Négy importőr adott választ a bizottsági kérdőívre. Egyikük nem tett bejelentést a vizsgált termék behozatalára vonatkozóan, de kiderült, hogy használ molibdénhuzalt.

| (13) | A Bizottság helyszíni vizsgálatot folytatott a kínai együttműködő exportáló gyártó alábbi két telephelyén:






  — | Jinduicheng Molybdenum Co., Ltd., No88, Jinye 1st Road, Hi-Tech Industry Developing Zone, Xi’an, Shaanxi Province, Kína (a továbbiakban: JDC); |
| --- | --- | --- |

(13)

A Bizottság helyszíni vizsgálatot folytatott a kínai együttműködő exportáló gyártó alábbi két telephelyén:

—

Jinduicheng Molybdenum Co., Ltd., No88, Jinye 1st Road, Hi-Tech Industry Developing Zone, Xi’an, Shaanxi Province, Kína (a továbbiakban: JDC);

| — | Jinduicheng GuangMing Co., Ltd., No104 Mihe Road, Zhoucun District, Zibo City, Kína. |
| --- | --- |

—

Jinduicheng GuangMing Co., Ltd., No104 Mihe Road, Zhoucun District, Zibo City, Kína.

valamint a következő uniós importőr telephelyén:

| — | GTV Verschleißschutz GmbH, Vor der Neuwiese 7, D-57629 Luckenbach, Németország (a továbbiakban: GTV). |
| --- | --- |

—

GTV Verschleißschutz GmbH, Vor der Neuwiese 7, D-57629 Luckenbach, Németország (a továbbiakban: GTV).

| (14) | A másik három importőrnél a Bizottság nem tett látogatást, de beadványaikat a vizsgálat során tüzetesen áttanulmányozta. |
| --- | --- |

(14)

A másik három importőrnél a Bizottság nem tett látogatást, de beadványaikat a vizsgálat során tüzetesen áttanulmányozta.

1.6.   Vizsgálati és beszámolási időszak

| (15) | A kereskedelem szerkezetében állítólag bekövetkezett változás kivizsgálására a vizsgálati időszakban, 2008. január 1. és 2012. szeptember 30. között került sor. A 2011. október 1. és 2012. szeptember 30. közötti beszámolási időszak annak kivizsgálására szolgált, hogy a vizsgált termék behozatala a meglévő intézkedésekhez és a dömping kialakulásához vezető vizsgálat során megállapított, kárt nem okozó árnál alacsonyabb árakon történt-e. |
| --- | --- |

(15)

A kereskedelem szerkezetében állítólag bekövetkezett változás kivizsgálására a vizsgálati időszakban, 2008. január 1. és 2012. szeptember 30. között került sor. A 2011. október 1. és 2012. szeptember 30. közötti beszámolási időszak annak kivizsgálására szolgált, hogy a vizsgált termék behozatala a meglévő intézkedésekhez és a dömping kialakulásához vezető vizsgálat során megállapított, kárt nem okozó árnál alacsonyabb árakon történt-e.

2.   A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI

2.1.   Általános megfontolások

| (16) | Az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése értelmében a lehetséges kijátszások gyakorlatának megállapítása érdekében vizsgálták azt, hogy:






  1. | megváltozott-e a kereskedelem szerkezete Kína és az Unió között; |
| --- | --- | --- |

(16)

Az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése értelmében a lehetséges kijátszások gyakorlatának megállapítása érdekében vizsgálták azt, hogy:

1.

megváltozott-e a kereskedelem szerkezete Kína és az Unió között;

| 2. | ez a változás olyan gyakorlatból, eljárásból vagy munkából eredt-e, melynek a vám kivetésén kívül nem volt elfogadható, elégséges oka vagy gazdasági indoka; |
| --- | --- |

2.

ez a változás olyan gyakorlatból, eljárásból vagy munkából eredt-e, melynek a vám kivetésén kívül nem volt elfogadható, elégséges oka vagy gazdasági indoka;

| 3. | volt-e bizonyíték a kárra vagy arra, hogy a vám javító hatásait gyengítették a vizsgált termék árai és/vagy mennyiségei; és |
| --- | --- |

3.

volt-e bizonyíték a kárra vagy arra, hogy a vám javító hatásait gyengítették a vizsgált termék árai és/vagy mennyiségei; és

| 4. | volt-e bizonyíték – adott esetben az alaprendelet 2. cikkének rendelkezései értelmében – a dömpingre a hasonló termékre előzőleg megállapított rendes értékhez viszonyítva. |
| --- | --- |

4.

volt-e bizonyíték – adott esetben az alaprendelet 2. cikkének rendelkezései értelmében – a dömpingre a hasonló termékre előzőleg megállapított rendes értékhez viszonyítva.

2.2.   Kis mértékű módosítás és alapvető tulajdonságok

| (17) | A vizsgálatból kiderült, hogy a vizsgált termék molibdénből (99,6 % és 99,7 % között) és általában lantánból (0,25 % és 0,35 % között) készült huzal. Ez az ötvözet egyéb kémiai elemeket is tartalmaz, és molibdénként vagy „MoLa” vagy „ML”-ként ismert. Az érintett termék és a vizsgált termék is a 8102 96 00 KN-kód alá tartozik. Mint az az alábbi ismertetésből is kitűnik, a vizsgálat a kis százalékarányú lantánnak elegyítéskor a tiszta molibdénhez történő hozzáadásán kívül nem tárt fel különbséget a vizsgált termék és az érintett termék gyártási folyamatában. Ezenkívül az együttműködő exportáló gyártó megerősítette, hogy a vizsgált termék előállítási költsége hasonló az érintett termék költségeihez. Eszerint az exportáló gyártó számára a hatályban lévő intézkedések megkerülésén kívül nem származik gazdasági előny a vizsgált termék előállításából. Ezenkívül arra is fény derült, hogy az érintett termék felhasználói az ideiglenes intézkedések átültetését követően váltottak a vizsgált termékre, ami arra utal, hogy a felhasználók nem észlelik az érintett termék és a vizsgált termék közötti különbséget. |
| --- | --- |

(17)

A vizsgálatból kiderült, hogy a vizsgált termék molibdénből (99,6 % és 99,7 % között) és általában lantánból (0,25 % és 0,35 % között) készült huzal. Ez az ötvözet egyéb kémiai elemeket is tartalmaz, és molibdénként vagy „MoLa” vagy „ML”-ként ismert. Az érintett termék és a vizsgált termék is a 8102 96 00 KN-kód alá tartozik. Mint az az alábbi ismertetésből is kitűnik, a vizsgálat a kis százalékarányú lantánnak elegyítéskor a tiszta molibdénhez történő hozzáadásán kívül nem tárt fel különbséget a vizsgált termék és az érintett termék gyártási folyamatában. Ezenkívül az együttműködő exportáló gyártó megerősítette, hogy a vizsgált termék előállítási költsége hasonló az érintett termék költségeihez. Eszerint az exportáló gyártó számára a hatályban lévő intézkedések megkerülésén kívül nem származik gazdasági előny a vizsgált termék előállításából. Ezenkívül arra is fény derült, hogy az érintett termék felhasználói az ideiglenes intézkedések átültetését követően váltottak a vizsgált termékre, ami arra utal, hogy a felhasználók nem észlelik az érintett termék és a vizsgált termék közötti különbséget.

| (18) | Az ideiglenes dömpingellenes rendelet (15) preambulumbekezdésében foglaltak alapján az érintett terméket elsősorban bevonatként használják gépjárműalkatrészek (pl. sebességváltómű), repülőgép-alkatrészek vagy elektromos csatlakozások gyártása során. A leggyakrabban forgalmazott, láng- vagy ívszóráshoz használt érintett termék átmérője 2,31 mm és 3,17 mm. |
| --- | --- |

(18)

Az ideiglenes dömpingellenes rendelet (15) preambulumbekezdésében foglaltak alapján az érintett terméket elsősorban bevonatként használják gépjárműalkatrészek (pl. sebességváltómű), repülőgép-alkatrészek vagy elektromos csatlakozások gyártása során. A leggyakrabban forgalmazott, láng- vagy ívszóráshoz használt érintett termék átmérője 2,31 mm és 3,17 mm.

| (19) | Három érdekelt fél állította, hogy a vizsgált termék és az érintett termék különböző alapvető tulajdonságokkal rendelkezik. Közülük két fél kérelmezett közös meghallgatást a GTV, JDC és Plansee vállalatok képviselőivel, amelyre 2013 áprilisában egy meghallgató tisztviselő elnökletével került sor. Mint az alábbiakból is kitűnik, a meghallgatás során a hangsúlyt az érintett termék és a vizsgált termék közötti állítólagos technikai különbségekre, valamint az utóbbinak az uniós piacra történő behozatalára vonatkozó gazdasági indokára helyezték. |
| --- | --- |

(19)

Három érdekelt fél állította, hogy a vizsgált termék és az érintett termék különböző alapvető tulajdonságokkal rendelkezik. Közülük két fél kérelmezett közös meghallgatást a GTV, JDC és Plansee vállalatok képviselőivel, amelyre 2013 áprilisában egy meghallgató tisztviselő elnökletével került sor. Mint az alábbiakból is kitűnik, a meghallgatás során a hangsúlyt az érintett termék és a vizsgált termék közötti állítólagos technikai különbségekre, valamint az utóbbinak az uniós piacra történő behozatalára vonatkozó gazdasági indokára helyezték.

| (20) | A GTV és a JDC a meghallgatás során és írásban is azzal érvelt, hogy a vizsgált termék olyan eltérő alapvető fizikai tulajdonságokkal rendelkezik, amelyek jelentősen különböznek az érintett terméktől. Részletesen felsorolták, hogy a vizsgált termék alakíthatósága, nevezetesen az anyag abbéli képessége, hogy húzóerő hatására hosszanti irányban szakadás nélkül a keresztmetszet csökkenése mellett meddig húzható, nyújthatósági paraméterei és bevonatának jellemzői az érintett termékhez viszonyítva sokkal jobbak. |
| --- | --- |

(20)

A GTV és a JDC a meghallgatás során és írásban is azzal érvelt, hogy a vizsgált termék olyan eltérő alapvető fizikai tulajdonságokkal rendelkezik, amelyek jelentősen különböznek az érintett terméktől. Részletesen felsorolták, hogy a vizsgált termék alakíthatósága, nevezetesen az anyag abbéli képessége, hogy húzóerő hatására hosszanti irányban szakadás nélkül a keresztmetszet csökkenése mellett meddig húzható, nyújthatósági paraméterei és bevonatának jellemzői az érintett termékhez viszonyítva sokkal jobbak.

| (21) | A két fél ezen állítás védelmében számos cikket és tanulmányt is benyújtott, amelyek azt szándékoztak bemutatni, hogy a molibdén és lantán ötvözeteként olyan termék jön létre, amely az érintett terméknél jobban nyúlik, és nagyobb ellenállással rendelkezik a ridegtörésre. E felek azt is állították, hogy a Plansee honlapján közzétett információk bizonyítékul szolgálnak arra vonatkozóan, hogy a vizsgált termék jobb tulajdonságokkal rendelkezik, mint az érintett termék. |
| --- | --- |

(21)

A két fél ezen állítás védelmében számos cikket és tanulmányt is benyújtott, amelyek azt szándékoztak bemutatni, hogy a molibdén és lantán ötvözeteként olyan termék jön létre, amely az érintett terméknél jobban nyúlik, és nagyobb ellenállással rendelkezik a ridegtörésre. E felek azt is állították, hogy a Plansee honlapján közzétett információk bizonyítékul szolgálnak arra vonatkozóan, hogy a vizsgált termék jobb tulajdonságokkal rendelkezik, mint az érintett termék.

| (22) | Tekintve a termék jellemzőit, annak értékelése érdekében, hogy a vizsgált termék és az érintett termék különböző alapvető tulajdonságokkal rendelkezik-e, a Plansee javasolta, hogy bízzanak meg egy független intézetet az érintett termék és a vizsgált termék összehasonlításával. |
| --- | --- |

(22)

Tekintve a termék jellemzőit, annak értékelése érdekében, hogy a vizsgált termék és az érintett termék különböző alapvető tulajdonságokkal rendelkezik-e, a Plansee javasolta, hogy bízzanak meg egy független intézetet az érintett termék és a vizsgált termék összehasonlításával.

| (23) | A meghallgatást követően a fenti kérelmet a vizsgálat során összegyűjtött bizonyítékok, különösen az importőrök által az exportáló gyártónak küldött megrendelések, az exportáló gyártó által a gyártási folyamatáról nyújtott magyarázatok, a minőségi tanúsítványokon feltüntetett kémiai tartalom, nyújthatósági és szakíthatósági jellemzők, az exportáló gyártó által kibocsátott kereskedelmi számlák, valamint a fogyasztóknak elküldött, a vizsgált terméknek az érintett termékhez képest javított jellemzőihez kapcsolódó bármely kereskedelmi információ hiánya alapján értékelték. Valamennyi információ megerősítette, hogy a fogyasztók nem keresték a jobb tulajdonságokat és azokat a vizsgált termék gyártója nem is biztosította. Ezért a Bizottság arra következtetett, hogy nincs szükség szakértői véleményre. Következésképp e kérelmet a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(23)

A meghallgatást követően a fenti kérelmet a vizsgálat során összegyűjtött bizonyítékok, különösen az importőrök által az exportáló gyártónak küldött megrendelések, az exportáló gyártó által a gyártási folyamatáról nyújtott magyarázatok, a minőségi tanúsítványokon feltüntetett kémiai tartalom, nyújthatósági és szakíthatósági jellemzők, az exportáló gyártó által kibocsátott kereskedelmi számlák, valamint a fogyasztóknak elküldött, a vizsgált terméknek az érintett termékhez képest javított jellemzőihez kapcsolódó bármely kereskedelmi információ hiánya alapján értékelték. Valamennyi információ megerősítette, hogy a fogyasztók nem keresték a jobb tulajdonságokat és azokat a vizsgált termék gyártója nem is biztosította. Ezért a Bizottság arra következtetett, hogy nincs szükség szakértői véleményre. Következésképp e kérelmet a Bizottság elutasította.

| (24) | E tekintetben a vizsgálat megerősítette, hogy a fenti (20) preambulumbekezdésben említett jobb tulajdonságok a lantántartalomtól és attól függenek, hogy optimalizált gyártási folyamatokat alkalmaznak-e. Az együttműködő exportáló gyártó azonban nem bizonyította, hogy az Unióba exportált vizsgált termékre vonatkozóan optimalizált gyártási folyamatokat alkalmazott volna a vizsgálati időszakban. A Bizottság az állítást megalapozatlannak nyilvánította és ezért elutasította. |
| --- | --- |

(24)

E tekintetben a vizsgálat megerősítette, hogy a fenti (20) preambulumbekezdésben említett jobb tulajdonságok a lantántartalomtól és attól függenek, hogy optimalizált gyártási folyamatokat alkalmaznak-e. Az együttműködő exportáló gyártó azonban nem bizonyította, hogy az Unióba exportált vizsgált termékre vonatkozóan optimalizált gyártási folyamatokat alkalmazott volna a vizsgálati időszakban. A Bizottság az állítást megalapozatlannak nyilvánította és ezért elutasította.

| (25) | Egy fél azt állította, hogy a vizsgált terméknek javultak a bevonati jellemzői. Az érdekelt fél azonban nem nyújtott be elegendő bizonyítékot ezen állítás alátámasztására. A Bizottság az állítást megalapozatlannak nyilvánította és ezért elutasította. |
| --- | --- |

(25)

Egy fél azt állította, hogy a vizsgált terméknek javultak a bevonati jellemzői. Az érdekelt fél azonban nem nyújtott be elegendő bizonyítékot ezen állítás alátámasztására. A Bizottság az állítást megalapozatlannak nyilvánította és ezért elutasította.

| (26) | Két érdekelt fél szerint a vizsgált termék tekintetében javult a törési keménység. Ez azt jelenti, hogy a huzal – amikor nincs összetekerve – egy szórógépen belül sohasem törik el. A Bizottság arra kérte a feleket, hogy nyújtsanak be igazoló dokumentumokat, ezt azonban nem sikerült teljesíteniük. Igazoló dokumentumok hiányában a Bizottság ezt az állítást figyelmen kívül hagyta. |
| --- | --- |

(26)

Két érdekelt fél szerint a vizsgált termék tekintetében javult a törési keménység. Ez azt jelenti, hogy a huzal – amikor nincs összetekerve – egy szórógépen belül sohasem törik el. A Bizottság arra kérte a feleket, hogy nyújtsanak be igazoló dokumentumokat, ezt azonban nem sikerült teljesíteniük. Igazoló dokumentumok hiányában a Bizottság ezt az állítást figyelmen kívül hagyta.

| (27) | A fentiek fényében megállapítást nyert, hogy a vizsgált termék nem rendelkezik az érintett terméktől eltérő tulajdonságokkal. |
| --- | --- |

(27)

A fentiek fényében megállapítást nyert, hogy a vizsgált termék nem rendelkezik az érintett terméktől eltérő tulajdonságokkal.

| (28) | Ezen túlmenően az ellenőrző látogatások során összegyűjtött bizonyítékokból kiderül, hogy a felhasználók/importőrök megrendelésük leadásakor nem kérték kifejezetten a fenti (20) preambulumbekezdésben részletezett jobb fizikai tulajdonságokkal rendelkező terméket. Egyikőjük sem kérte a speciális lantántartalmat, de a legalább 99 %-os tiszta molibdént igen. Csupán egy fogyasztó kérte a nyújthatósági és szakíthatósági paraméterekre vonatkozó speciális fizikai tulajdonságokat. Ebben az esetben az exportáló gyártó megvizsgálta ezeket a paramétereket, és e fogyasztók rendelkezésére bocsátotta a minőségi tanúsítványokat. Mivel e tanúsítványokat az érintett termékre vonatkozóan is megadták, lehetőség nyílt a két termék összehasonlítására e paraméterek tekintetében. Az összehasonlításból kiderült, hogy mindkét termék esetében azonosak voltak a nyújthatósági és szakíthatósági követelmények. |
| --- | --- |

(28)

Ezen túlmenően az ellenőrző látogatások során összegyűjtött bizonyítékokból kiderül, hogy a felhasználók/importőrök megrendelésük leadásakor nem kérték kifejezetten a fenti (20) preambulumbekezdésben részletezett jobb fizikai tulajdonságokkal rendelkező terméket. Egyikőjük sem kérte a speciális lantántartalmat, de a legalább 99 %-os tiszta molibdént igen. Csupán egy fogyasztó kérte a nyújthatósági és szakíthatósági paraméterekre vonatkozó speciális fizikai tulajdonságokat. Ebben az esetben az exportáló gyártó megvizsgálta ezeket a paramétereket, és e fogyasztók rendelkezésére bocsátotta a minőségi tanúsítványokat. Mivel e tanúsítványokat az érintett termékre vonatkozóan is megadták, lehetőség nyílt a két termék összehasonlítására e paraméterek tekintetében. Az összehasonlításból kiderült, hogy mindkét termék esetében azonosak voltak a nyújthatósági és szakíthatósági követelmények.

| (29) | Ezenkívül a vizsgálat arra is rámutatott, hogy az exportáló gyártó nem tájékoztatta a piacot vagy fogyasztóit a vizsgált terméknek az érintett termékkel szembeni állítólagos előnyeiről, és nem hozta forgalomba a kissé módosított MoLa-huzalokat új vagy más termékként. |
| --- | --- |

(29)

Ezenkívül a vizsgálat arra is rámutatott, hogy az exportáló gyártó nem tájékoztatta a piacot vagy fogyasztóit a vizsgált terméknek az érintett termékkel szembeni állítólagos előnyeiről, és nem hozta forgalomba a kissé módosított MoLa-huzalokat új vagy más termékként.

| (30) | A Plansee által 1996 januárjában bejegyzett szabadalom alapján az egyik fél azt állította, hogy az érintett termék és a vizsgált termék különbözik egymástól. Ezen állítás elemzése azt mutatta, hogy a szabadalom nem érinti a vizsgált terméket, de a molibdénötvözet lámpákhoz használt fővezetékként, elektroncsőként és hasonló alkotóelemként történő felhasználását igen. Ezen túlmenően e terméktípus átmérői kisebbek a vizsgált termékre vonatkozóan meghatározott átmérőknél. Ezenfelül a fenti (24) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően a MoLa-nak az érintett termékhez képest állítólag jobb tulajdonságai attól függnek, hogy alkalmazzák-e az optimalizált gyártási folyamatot. Az állítást ezért a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(30)

A Plansee által 1996 januárjában bejegyzett szabadalom alapján az egyik fél azt állította, hogy az érintett termék és a vizsgált termék különbözik egymástól. Ezen állítás elemzése azt mutatta, hogy a szabadalom nem érinti a vizsgált terméket, de a molibdénötvözet lámpákhoz használt fővezetékként, elektroncsőként és hasonló alkotóelemként történő felhasználását igen. Ezen túlmenően e terméktípus átmérői kisebbek a vizsgált termékre vonatkozóan meghatározott átmérőknél. Ezenfelül a fenti (24) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően a MoLa-nak az érintett termékhez képest állítólag jobb tulajdonságai attól függnek, hogy alkalmazzák-e az optimalizált gyártási folyamatot. Az állítást ezért a Bizottság elutasította.

| (31) | Ezért megállapítást nyert, hogy a fogyasztó szempontjából az érintett termék és a vizsgált termék nagyon hasonló. |
| --- | --- |

(31)

Ezért megállapítást nyert, hogy a fogyasztó szempontjából az érintett termék és a vizsgált termék nagyon hasonló.

| (32) | Az egyik fél szerint a Plansee honlapján közzétett kereskedelmi ajánlatokból az derül ki, hogy a vizsgált terméket nem csak a termikus szórás területén, hanem egyéb területeken (pl. lámpaalkatrészek, drótvágás ágazata) is kínálták. A Plansee azonban hozzátette, hogy a honlapján közzétett kereskedelmi információk között szerepelnek azok az átmérők, amilyen méretben gyártani tudnak. Ezenfelül a vizsgálatból kitűnt, hogy a Plansee értékesítései egyéb területeken nagyon korlátozottak (mennyiség tekintetében kevesebb, mint 2 % az érintett termék értékesítéseivel összehasonlítva), és optimalizált gyártási folyamatot alkalmaztak. Ezt az állítást ezért a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(32)

Az egyik fél szerint a Plansee honlapján közzétett kereskedelmi ajánlatokból az derül ki, hogy a vizsgált terméket nem csak a termikus szórás területén, hanem egyéb területeken (pl. lámpaalkatrészek, drótvágás ágazata) is kínálták. A Plansee azonban hozzátette, hogy a honlapján közzétett kereskedelmi információk között szerepelnek azok az átmérők, amilyen méretben gyártani tudnak. Ezenfelül a vizsgálatból kitűnt, hogy a Plansee értékesítései egyéb területeken nagyon korlátozottak (mennyiség tekintetében kevesebb, mint 2 % az érintett termék értékesítéseivel összehasonlítva), és optimalizált gyártási folyamatot alkalmaztak. Ezt az állítást ezért a Bizottság elutasította.

| (33) | Az egyik fél állítása szerint a Plansee már az eredeti vizsgálat megindítását eredményező panasz benyújtásakor gyártotta a vizsgált terméket, és mivel a Plansee úgy véli, hogy a vizsgált termék és az érintett termék azonos alapvető tulajdonságokkal rendelkezik, úgy be kellett volna azt vonni az eredeti vizsgálat hatálya alá. A fenti (32) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően azonban a vizsgálat megerősítette, hogy ez a bizonyos MoLa-huzal eltér a vizsgált terméktől. A termék átmérői rendszerint 1 mm alattiak, és azt elsősorban a világítás ágazatában használják. Ezenfelül a lenti 1. táblázatban említetteknek megfelelően a vizsgált termék behozatala csak az ideiglenes intézkedéseknek az érintett termékre vonatkozó elrendelését követően kezdődött meg. Ezért mivel nem került sor a vizsgált terméknek az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában történő behozatalára, nem volt indokolt e terméket felvenni a termékkörbe. A Bizottság az állítást megalapozatlannak nyilvánította és ezért elutasította. |
| --- | --- |

(33)

Az egyik fél állítása szerint a Plansee már az eredeti vizsgálat megindítását eredményező panasz benyújtásakor gyártotta a vizsgált terméket, és mivel a Plansee úgy véli, hogy a vizsgált termék és az érintett termék azonos alapvető tulajdonságokkal rendelkezik, úgy be kellett volna azt vonni az eredeti vizsgálat hatálya alá. A fenti (32) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően azonban a vizsgálat megerősítette, hogy ez a bizonyos MoLa-huzal eltér a vizsgált terméktől. A termék átmérői rendszerint 1 mm alattiak, és azt elsősorban a világítás ágazatában használják. Ezenfelül a lenti 1. táblázatban említetteknek megfelelően a vizsgált termék behozatala csak az ideiglenes intézkedéseknek az érintett termékre vonatkozó elrendelését követően kezdődött meg. Ezért mivel nem került sor a vizsgált terméknek az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában történő behozatalára, nem volt indokolt e terméket felvenni a termékkörbe. A Bizottság az állítást megalapozatlannak nyilvánította és ezért elutasította.

| (34) | Egy érdekelt fél állította, hogy a 99,95 %-ról 97 %-ra történő kiterjesztés lefedne mindenféle molibdénötvözetet, és így e termékek nem állnak majd rendelkezésre az uniós piacon (például az újrahuzalozás piacán). Először is e fél nem szolgáltatott bizonyítékot ezen állítás alátámasztására. Másodszor a vizsgálatból kiderült, hogy csak egy exportáló gyártó exportált MoLa-terméket az Unióba a vizsgálati időszakban, egyéb olyan ötvözetet nem, amelyre kiterjedne a vizsgált termék meghatározása. Harmadszor a vizsgálatból az is megtudható, hogy az újrahuzalozás és a molibdénötvözetek uniós piaca rendkívül korlátozott. Végül az intézkedések kiterjesztése nem fogja kizárni a vizsgált termék behozatalát. Az állítást ezért a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(34)

Egy érdekelt fél állította, hogy a 99,95 %-ról 97 %-ra történő kiterjesztés lefedne mindenféle molibdénötvözetet, és így e termékek nem állnak majd rendelkezésre az uniós piacon (például az újrahuzalozás piacán). Először is e fél nem szolgáltatott bizonyítékot ezen állítás alátámasztására. Másodszor a vizsgálatból kiderült, hogy csak egy exportáló gyártó exportált MoLa-terméket az Unióba a vizsgálati időszakban, egyéb olyan ötvözetet nem, amelyre kiterjedne a vizsgált termék meghatározása. Harmadszor a vizsgálatból az is megtudható, hogy az újrahuzalozás és a molibdénötvözetek uniós piaca rendkívül korlátozott. Végül az intézkedések kiterjesztése nem fogja kizárni a vizsgált termék behozatalát. Az állítást ezért a Bizottság elutasította.

| (35) | Ami azt a kérdést illeti, hogy a (19) preambulumbekezdésben említett módosítás megváltoztatta-e az érintett termék alapvető tulajdonságait, úgy az együttműködő felek által nyújtott és a (24)–(34) preambulumbekezdésben elemzett tájékoztatásból kitűnik, hogy a vizsgált termék ugyanazokkal az alapvető fizikai tulajdonságokkal rendelkezik, mint az érintett termék, és ugyanazon célra használják fel őket. |
| --- | --- |

(35)

Ami azt a kérdést illeti, hogy a (19) preambulumbekezdésben említett módosítás megváltoztatta-e az érintett termék alapvető tulajdonságait, úgy az együttműködő felek által nyújtott és a (24)–(34) preambulumbekezdésben elemzett tájékoztatásból kitűnik, hogy a vizsgált termék ugyanazokkal az alapvető fizikai tulajdonságokkal rendelkezik, mint az érintett termék, és ugyanazon célra használják fel őket.

| (36) | Következésképp a Bizottság megállapította, hogy nincsenek releváns különbségek a vizsgált termék és az érintett termék fizikai tulajdonságai között. Ezért megállapítást nyert, hogy a vizsgált termék az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek minősül. |
| --- | --- |

(36)

Következésképp a Bizottság megállapította, hogy nincsenek releváns különbségek a vizsgált termék és az érintett termék fizikai tulajdonságai között. Ezért megállapítást nyert, hogy a vizsgált termék az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek minősül.

| (37) | Ezért meg kell állapítani, hogy a vizsgált termék az érintett termékhez képest csak kissé módosított, és behozatalának nincs egyéb gazdasági indoka, mint a hatályos dömpingellenes vámok kijátszása. |
| --- | --- |

(37)

Ezért meg kell állapítani, hogy a vizsgált termék az érintett termékhez képest csak kissé módosított, és behozatalának nincs egyéb gazdasági indoka, mint a hatályos dömpingellenes vámok kijátszása.

2.3.   A kereskedelem szerkezetének megváltozása

2.3.1.   A molibdénhuzalok behozatala az Unióba

| (38) | Az uniós behozatalokkal kapcsolatos információkat nem lehetett közvetlenül az Eurostat-adatokból megszerezni, mivel a KN-kód, amely alá a vizsgált terméket bejelentették, a vizsgált terméken kívül egyéb termékeket is magában foglal. Ezért a vizsgált termékre vonatkozó konkrét behozatali statisztikák hiányában az Eurostat-adatokat a kérelemben javasolt módszernek megfelelően igazították ki. Ennek megfelelően a vizsgált termék Unióba történő behozatalának mennyiségét az érintett termék teljes uniós gyártása által kiigazított uniós molibdénhuzal-fogyasztásra vonatkozó becslés alapján állapították meg. E módszert megbízhatónak találták a vizsgált termékre vonatkozó adatszerzés tekintetében. |
| --- | --- |

(38)

Az uniós behozatalokkal kapcsolatos információkat nem lehetett közvetlenül az Eurostat-adatokból megszerezni, mivel a KN-kód, amely alá a vizsgált terméket bejelentették, a vizsgált terméken kívül egyéb termékeket is magában foglal. Ezért a vizsgált termékre vonatkozó konkrét behozatali statisztikák hiányában az Eurostat-adatokat a kérelemben javasolt módszernek megfelelően igazították ki. Ennek megfelelően a vizsgált termék Unióba történő behozatalának mennyiségét az érintett termék teljes uniós gyártása által kiigazított uniós molibdénhuzal-fogyasztásra vonatkozó becslés alapján állapították meg. E módszert megbízhatónak találták a vizsgált termékre vonatkozó adatszerzés tekintetében.

| (39) | A (11) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően csak egy kínai exportáló gyártó működött együtt a vizsgálat során. A szóban forgó exportáló gyártó által nyújtott információknak az előző preambulumbekezdésben említett kiigazított Eurostat-adatokkal való összehasonlítása alapján azonban megállapítást nyert, hogy e vállalat képviselte a vizsgált terméknek a vizsgálati időszakban történő teljes uniós behozatalának többségét, és ezért reprezentatívnak tekintették a molibdénhuzalok teljes uniós behozatalát illetően. |
| --- | --- |

(39)

A (11) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően csak egy kínai exportáló gyártó működött együtt a vizsgálat során. A szóban forgó exportáló gyártó által nyújtott információknak az előző preambulumbekezdésben említett kiigazított Eurostat-adatokkal való összehasonlítása alapján azonban megállapítást nyert, hogy e vállalat képviselte a vizsgált terméknek a vizsgálati időszakban történő teljes uniós behozatalának többségét, és ezért reprezentatívnak tekintették a molibdénhuzalok teljes uniós behozatalát illetően.

| (40) | Amint az a lenti táblázatban is látható, az érintett termék Unióba történő behozatala teljesen megszűnt a végleges intézkedések 2010. júniusi elrendelését követően, és azt azonnal felváltotta a vizsgált termék behozatala.

  1.   táblázat


  A Kínából származó érintett termék és vizsgált termék behozatalának alakulása













  Az EU-ba irányuló behozatal | 2008 | 2009 | 2010. január 1. (7) – 2010. június 16. | 2010. június 17. (8) – 2010. december 31. | 2010 | 2011 | Beszámolási időszak (9) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Összes behozatal – tonna (indexált) (6) | 100 | 31 | 10 | 17 | 27 | 128 | 99 |
| Összes behozatal (%) | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Érintett termék (%) | 100 | 100 | 20 | 0 | 7 | 0 | 0 |
| Vizsgált termék (%) | 0 | 0 | 80 | 100 | 93 | 100 | 100 |
| Forrás: | JDC-beadvány |

(40)

Amint az a lenti táblázatban is látható, az érintett termék Unióba történő behozatala teljesen megszűnt a végleges intézkedések 2010. júniusi elrendelését követően, és azt azonnal felváltotta a vizsgált termék behozatala.

1.   táblázat

A Kínából származó érintett termék és vizsgált termék behozatalának alakulása

Az EU-ba irányuló behozatal

2008

2009

2010. január 1. (7) – 2010. június 16.

2010. június 17. (8) – 2010. december 31.

2010

2011

Beszámolási időszak (9)

Összes behozatal – tonna (indexált) (6)

100

31

10

17

27

128

99

Összes behozatal (%)

100

100

100

100

100

100

100

Érintett termék (%)

100

100

20

0

7

0

0

Vizsgált termék (%)

0

0

80

100

93

100

100

Forrás:

JDC-beadvány

| (41) | A vizsgálat megerősítette, hogy az ideiglenes vám elrendelését követően vizsgált terméket vásároló felek az érintett terméket vásárolták meg az intézkedések elrendelését megelőzően. E felek a beszámolási időszakban a vizsgált termék teljes mennyiségének 99,8 %-át vásárolták meg. |
| --- | --- |

(41)

A vizsgálat megerősítette, hogy az ideiglenes vám elrendelését követően vizsgált terméket vásároló felek az érintett terméket vásárolták meg az intézkedések elrendelését megelőzően. E felek a beszámolási időszakban a vizsgált termék teljes mennyiségének 99,8 %-át vásárolták meg.

| (42) | Két érdekelt fél szerint már 2007-ben megkezdték a vizsgált termék fejlesztésére irányuló projektet Kínában és ezért a vizsgált termék kivitele nem kapcsolódott az intézkedéseknek az érintett termékre vonatkozó elrendeléséhez. A vizsgálat azonban nem erősítette meg, hogy szükség van-e ilyen projektre. Összesen egy e-mailt, egy telefonkonferenciáról készült jegyzőkönyvet és egy, a vizsgált termék mintájának kiviteléről szóló dokumentumot bocsátottak rendelkezésre további elemzés céljából. E projekt eredményeként továbbá nem került sor a vizsgált terméknek az ideiglenes intézkedéseknek az érintett termékre történő elrendelését megelőzően, azaz 2010 októberében az Unióban történő értékesítésére. Mindazonáltal az a tény, hogy a projektet állítólag 2007-ben kezdték meg, nem változtat azon a megállapításon, hogy az érintett termék és a vizsgált termék hasonló. A vizsgálat során levont következtetés szerint a vizsgált termék kivitelét illetően az intézkedéseknek az érintett termékre történő elrendelésén kívül nem tárt fel egyéb elfogadható okot vagy gazdasági indokot. |
| --- | --- |

(42)

Két érdekelt fél szerint már 2007-ben megkezdték a vizsgált termék fejlesztésére irányuló projektet Kínában és ezért a vizsgált termék kivitele nem kapcsolódott az intézkedéseknek az érintett termékre vonatkozó elrendeléséhez. A vizsgálat azonban nem erősítette meg, hogy szükség van-e ilyen projektre. Összesen egy e-mailt, egy telefonkonferenciáról készült jegyzőkönyvet és egy, a vizsgált termék mintájának kiviteléről szóló dokumentumot bocsátottak rendelkezésre további elemzés céljából. E projekt eredményeként továbbá nem került sor a vizsgált terméknek az ideiglenes intézkedéseknek az érintett termékre történő elrendelését megelőzően, azaz 2010 októberében az Unióban történő értékesítésére. Mindazonáltal az a tény, hogy a projektet állítólag 2007-ben kezdték meg, nem változtat azon a megállapításon, hogy az érintett termék és a vizsgált termék hasonló. A vizsgálat során levont következtetés szerint a vizsgált termék kivitelét illetően az intézkedéseknek az érintett termékre történő elrendelésén kívül nem tárt fel egyéb elfogadható okot vagy gazdasági indokot.

| (43) | A vizsgálat arra is fényt derített, hogy a vizsgált termék értékesítése kizárólag az Unióba irányult, és a vizsgálati időszakban csak korlátozott mennyiségeket értékesítettek a kínai piacon, mint azt a lenti 2. táblázat is mutatja.

  2.   táblázat


  A vizsgált termék piaca | 2008 | 2009 | 2010. január 1. – 2010. június 16. | 2010. június 17. – 2010. december 31. | 2010 | 2011 | 2011. október 1. – 2012. szeptember 30. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes forgalom (indexált) (10) | 100 | 96 | 863 | 1 529 | 2 392 | 11 168 | 8 123 |
| Teljes forgalom (%) | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Belföldi értékesítések (Kína) (%) | 100 | 100 | 5 | 4 | 4,2 | 0,4 | 2 |
| Uniós értékesítések (%) | 0 | 0 | 95 | 96 | 95,8 | 99,6 | 98 |
| Egyéb országokban megvalósult értékesítések (%) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Forrás: | JDC-beadvány |

(43)

A vizsgálat arra is fényt derített, hogy a vizsgált termék értékesítése kizárólag az Unióba irányult, és a vizsgálati időszakban csak korlátozott mennyiségeket értékesítettek a kínai piacon, mint azt a lenti 2. táblázat is mutatja.

2.   táblázat

A vizsgált termék piaca

2008

2009

2010. január 1. – 2010. június 16.

2010. június 17. – 2010. december 31.

2010

2011

2011. október 1. – 2012. szeptember 30.

Teljes forgalom (indexált) (10)

100

96

863

1 529

2 392

11 168

8 123

Teljes forgalom (%)

100

100

100

100

100

100

100

Belföldi értékesítések (Kína) (%)

100

100

5

4

4,2

0,4

2

Uniós értékesítések (%)

0

0

95

96

95,8

99,6

98

Egyéb országokban megvalósult értékesítések (%)

0

0

0

0

0

0

0

Forrás:

JDC-beadvány

| (44) | A fentiek alapján a kérelmet a Bizottság elutasítja. |
| --- | --- |

(44)

A fentiek alapján a kérelmet a Bizottság elutasítja.

2.3.2.   A kereskedelem szerkezetének változására vonatkozó következtetés

| (45) | A vizsgált termék Unióba irányuló kínai exportjának az ideiglenes és végleges intézkedések elrendelését követő általános növekedése, ezzel párhuzamosan pedig az érintett termék behozatalának csökkenése a Kína és az Unió közötti kereskedelem szerkezetének változását eredményezte. |
| --- | --- |

(45)

A vizsgált termék Unióba irányuló kínai exportjának az ideiglenes és végleges intézkedések elrendelését követő általános növekedése, ezzel párhuzamosan pedig az érintett termék behozatalának csökkenése a Kína és az Unió közötti kereskedelem szerkezetének változását eredményezte.

2.4.   Az intézkedések kijátszásának jellege és az elfogadható ok vagy gazdasági indok hiánya

| (46) | Az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a kereskedelem szerkezetének megváltozása olyan gyakorlat, eljárás vagy munka következménye, melynek a vám kivetésén kívül semmilyen más elfogadható oka vagy gazdasági indoka nincs. |
| --- | --- |

(46)

Az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a kereskedelem szerkezetének megváltozása olyan gyakorlat, eljárás vagy munka következménye, melynek a vám kivetésén kívül semmilyen más elfogadható oka vagy gazdasági indoka nincs.

| (47) | A (45) preambulumbekezdésben foglaltak alapján megállapítást nyert, hogy változás következett be a kereskedelem szerkezetében. |
| --- | --- |

(47)

A (45) preambulumbekezdésben foglaltak alapján megállapítást nyert, hogy változás következett be a kereskedelem szerkezetében.

| (48) | A (28) és (29) preambulumbekezdésben foglaltak szerint megállapítást nyert, hogy sem az exportáló gyártó, sem pedig az importőrök nem tájékoztatták a piacot vagy fogyasztóikat a vizsgált terméknek az érintett termékkel szembeni állítólagos előnyeiről, és nem hozták forgalomba a vizsgált terméket új vagy más termékként. |
| --- | --- |

(48)

A (28) és (29) preambulumbekezdésben foglaltak szerint megállapítást nyert, hogy sem az exportáló gyártó, sem pedig az importőrök nem tájékoztatták a piacot vagy fogyasztóikat a vizsgált terméknek az érintett termékkel szembeni állítólagos előnyeiről, és nem hozták forgalomba a vizsgált terméket új vagy más termékként.

| (49) | Ezen túlmenően mind az érintett terméket, mind a vizsgált terméket elsősorban a gépjárműgyártásban szóróhuzalként használják, és mindkét termék végfelhasználói azonosak. |
| --- | --- |

(49)

Ezen túlmenően mind az érintett terméket, mind a vizsgált terméket elsősorban a gépjárműgyártásban szóróhuzalként használják, és mindkét termék végfelhasználói azonosak.

| (50) | Az egyik fél azt állította, hogy a vizsgált termék szóróhuzalként történő felhasználása során jelentős javulás tapasztalható. E javulás hatással volt a hajtóműalkatrészek bevonata esetében a termelékenységre, hiszen a huzal ridegtörése miatt ritkábban szakadt meg a termelési folyamat. A vizsgálat azonban megerősítette, hogy ez a fél nem hozta forgalomba a vizsgált terméket, és nem is tájékoztatta fogyasztóit az állítólagos különböző technikai jellemzőkről, illetve a vizsgált termékkel járó javulásról. Ezenfelül a fogyasztók nem is kérték kifejezetten ezeket a javításokat. A Bizottság az állítást megalapozatlannak nyilvánította és ezért elutasította. |
| --- | --- |

(50)

Az egyik fél azt állította, hogy a vizsgált termék szóróhuzalként történő felhasználása során jelentős javulás tapasztalható. E javulás hatással volt a hajtóműalkatrészek bevonata esetében a termelékenységre, hiszen a huzal ridegtörése miatt ritkábban szakadt meg a termelési folyamat. A vizsgálat azonban megerősítette, hogy ez a fél nem hozta forgalomba a vizsgált terméket, és nem is tájékoztatta fogyasztóit az állítólagos különböző technikai jellemzőkről, illetve a vizsgált termékkel járó javulásról. Ezenfelül a fogyasztók nem is kérték kifejezetten ezeket a javításokat. A Bizottság az állítást megalapozatlannak nyilvánította és ezért elutasította.

| (51) | Egy érdekelt fél azt állította, hogy egy felhasználó az érintett termék technikai hiányosságai miatt váltott a vizsgált termékre. A Bizottság arra kérte ezt a felet, hogy nyújtson be igazoló dokumentumokat, ezt azonban nem sikerült megtennie. Igazoló dokumentumok hiányában a Bizottság ezt az állítást figyelmen kívül hagyta. |
| --- | --- |

(51)

Egy érdekelt fél azt állította, hogy egy felhasználó az érintett termék technikai hiányosságai miatt váltott a vizsgált termékre. A Bizottság arra kérte ezt a felet, hogy nyújtson be igazoló dokumentumokat, ezt azonban nem sikerült megtennie. Igazoló dokumentumok hiányában a Bizottság ezt az állítást figyelmen kívül hagyta.

| (52) | A GTV azt állította, hogy a szórt bevonáshoz használt MoLa esetében jobb eredmények születnek a bevonat mikrokeménysége tekintetében. Ezáltal elkerülhető az egyik alkotóelemnek egy másik darabbal való érintkezésekor az anyagátvitellel létrejött elhasználódás. A szóban forgó fél benyújtotta egy független laboratórium által végzett vizsgálat eredményeit, amelyből kiderült, hogy a mikrokeménység javítható a MoLa használatával. A független laboratórium által alkalmazott módszertan azonban nem garantálta az eredményt, mivel a vizsgálatot csupán egy huzalkötegen végezték el, miközben a szóban forgó fél azt állította, hogy egy további vizsgálat kiterjed majd többféle huzalra is. Ezenkívül nem is elemezték a vizsgált minta kémiai összetételét, ami azt jelenti, hogy a megvizsgált huzalköteg nem is volt feltétlenül a vizsgált termék. A Bizottság az állítást megalapozatlannak nyilvánította és ezért elutasította. |
| --- | --- |

(52)

A GTV azt állította, hogy a szórt bevonáshoz használt MoLa esetében jobb eredmények születnek a bevonat mikrokeménysége tekintetében. Ezáltal elkerülhető az egyik alkotóelemnek egy másik darabbal való érintkezésekor az anyagátvitellel létrejött elhasználódás. A szóban forgó fél benyújtotta egy független laboratórium által végzett vizsgálat eredményeit, amelyből kiderült, hogy a mikrokeménység javítható a MoLa használatával. A független laboratórium által alkalmazott módszertan azonban nem garantálta az eredményt, mivel a vizsgálatot csupán egy huzalkötegen végezték el, miközben a szóban forgó fél azt állította, hogy egy további vizsgálat kiterjed majd többféle huzalra is. Ezenkívül nem is elemezték a vizsgált minta kémiai összetételét, ami azt jelenti, hogy a megvizsgált huzalköteg nem is volt feltétlenül a vizsgált termék. A Bizottság az állítást megalapozatlannak nyilvánította és ezért elutasította.

| (53) | A vizsgálat a vizsgált termék behozatalát illetően a hatályban lévő vám kifizetésének elkerülésén kívül nem tárt fel egyéb elfogadható okot vagy gazdasági indokot. |
| --- | --- |

(53)

A vizsgálat a vizsgált termék behozatalát illetően a hatályban lévő vám kifizetésének elkerülésén kívül nem tárt fel egyéb elfogadható okot vagy gazdasági indokot.

| (54) | Ebből az a következtetés vonható le, hogy az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdésének második mondata értelmében elfogadható ok vagy gazdasági indok hiányában a kereskedelmi szerkezet megváltozása Kína és az Unió között a hatályban lévő intézkedések bevezetésének tudható be. |
| --- | --- |

(54)

Ebből az a következtetés vonható le, hogy az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdésének második mondata értelmében elfogadható ok vagy gazdasági indok hiányában a kereskedelmi szerkezet megváltozása Kína és az Unió között a hatályban lévő intézkedések bevezetésének tudható be.

2.5.   A vám javító hatásának gyengítése a hasonló termék árának és/vagy mennyiségének tekintetében

| (55) | Annak értékelése érdekében, hogy a vizsgált termék behozatala mennyiségek és árak tekintetében gyengítette-e a hatályban lévő intézkedések javító hatásait, a Bizottság az együttműködő exportáló gyártó által szolgáltatott, a (39) preambulumbekezdésben foglalt adatokat használta fel. |
| --- | --- |

(55)

Annak értékelése érdekében, hogy a vizsgált termék behozatala mennyiségek és árak tekintetében gyengítette-e a hatályban lévő intézkedések javító hatásait, a Bizottság az együttműködő exportáló gyártó által szolgáltatott, a (39) preambulumbekezdésben foglalt adatokat használta fel.

| (56) | A vizsgált termék kínai behozatalának az ideiglenes intézkedések elrendelésétől kezdődő növekedése jelentős volt a mennyiségek tekintetében. A beszámolási időszakban a Kínából az Unióba irányuló behozatal szintje megfelel a Kínából származó érintett termék 2008-as – az intézkedések bevezetése előtti – behozatali szintjének. |
| --- | --- |

(56)

A vizsgált termék kínai behozatalának az ideiglenes intézkedések elrendelésétől kezdődő növekedése jelentős volt a mennyiségek tekintetében. A beszámolási időszakban a Kínából az Unióba irányuló behozatal szintje megfelel a Kínából származó érintett termék 2008-as – az intézkedések bevezetése előtti – behozatali szintjének.

| (57) | Az eredeti rendeletben megállapított, a kár megszüntetéséhez szükséges szint és az exportár súlyozott átlaga közötti összehasonlítás jelentős áron aluli értékesítést mutatott. Emiatt a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a hatályban lévő intézkedések javító hatásai a mennyiség és az ár tekintetében nem tudnak teljes mértékben érvényesülni. |
| --- | --- |

(57)

Az eredeti rendeletben megállapított, a kár megszüntetéséhez szükséges szint és az exportár súlyozott átlaga közötti összehasonlítás jelentős áron aluli értékesítést mutatott. Emiatt a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a hatályban lévő intézkedések javító hatásai a mennyiség és az ár tekintetében nem tudnak teljes mértékben érvényesülni.

2.6.   Bizonyíték a dömping fennállására a hasonló termékre előzőleg megállapított rendes érték tekintetében

| (58) | A vizsgált termék exportárait az együttműködő exportáló gyártó által küldött ellenőrzött információk alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(58)

A vizsgált termék exportárait az együttműködő exportáló gyártó által küldött ellenőrzött információk alapján állapították meg.

| (59) | Ezek az exportárak valamelyest alacsonyabbak voltak az érintett terméknek az eredeti vizsgálatban korábban megállapított exportárainál. Két érdekelt fél megerősítette, hogy szinte nincs is árkülönbség az érintett termék és a vizsgált termék között. |
| --- | --- |

(59)

Ezek az exportárak valamelyest alacsonyabbak voltak az érintett terméknek az eredeti vizsgálatban korábban megállapított exportárainál. Két érdekelt fél megerősítette, hogy szinte nincs is árkülönbség az érintett termék és a vizsgált termék között.

| (60) | Ezért az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése értelmében helyesnek ítélték, hogy a vizsgált termék exportárát az eredeti vizsgálat során megállapított rendes értékkel kell összehasonlítani. |
| --- | --- |

(60)

Ezért az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése értelmében helyesnek ítélték, hogy a vizsgált termék exportárát az eredeti vizsgálat során megállapított rendes értékkel kell összehasonlítani.

| (61) | Az alaprendelet (24) és (25) preambulumbekezdésében említetteknek megfelelően az Egyesült Államokat tekintették piacgazdasággal rendelkező megfelelő analóg országnak. Emlékeztetni kell arra, hogy mivel az analóg ország gyártója az amerikai belföldi piacon csak nagyon kis mennyiségben értékesített, nem volt logikus, hogy az amerikai belföldi piac értékesítési adatait vegyék tekintetbe a rendes érték megállapításához vagy képzéséhez. Következésképpen a Kínára vonatkozó rendes értéket az USA-ból egyéb harmadik országokba – ideértve az Uniót is – irányuló export árai alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(61)

Az alaprendelet (24) és (25) preambulumbekezdésében említetteknek megfelelően az Egyesült Államokat tekintették piacgazdasággal rendelkező megfelelő analóg országnak. Emlékeztetni kell arra, hogy mivel az analóg ország gyártója az amerikai belföldi piacon csak nagyon kis mennyiségben értékesített, nem volt logikus, hogy az amerikai belföldi piac értékesítési adatait vegyék tekintetbe a rendes érték megállapításához vagy képzéséhez. Következésképpen a Kínára vonatkozó rendes értéket az USA-ból egyéb harmadik országokba – ideértve az Uniót is – irányuló export árai alapján határozták meg.

| (62) | Egy érdekelt fél azt állította, hogy az eredeti vizsgálat során megállapított rendes értéket ki kell igazítani, mert e vizsgálat beszámolási időszakában jelentősen visszaesett a molibdén-oxid ára, amely az érintett termék és a vizsgált termék árképzésének meghatározó tényezője. A (61) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően az eredeti vizsgálatban szereplő rendes értéket az Egyesült Államokban letelepedett gyártó által a kivitelért kért árak és nem a költségek alapján állapították meg. Ezért a költségeken alapuló bármely kiigazítás ebben az esetben nem tűnik indokoltnak. Mivel a legfontosabb nyersanyag ára jelentősen csökkent, még egyértelműbbnek tűnik, hogy a releváns rendes érték megállapításához az ár összetevőit kell felhasználni. |
| --- | --- |

(62)

Egy érdekelt fél azt állította, hogy az eredeti vizsgálat során megállapított rendes értéket ki kell igazítani, mert e vizsgálat beszámolási időszakában jelentősen visszaesett a molibdén-oxid ára, amely az érintett termék és a vizsgált termék árképzésének meghatározó tényezője. A (61) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően az eredeti vizsgálatban szereplő rendes értéket az Egyesült Államokban letelepedett gyártó által a kivitelért kért árak és nem a költségek alapján állapították meg. Ezért a költségeken alapuló bármely kiigazítás ebben az esetben nem tűnik indokoltnak. Mivel a legfontosabb nyersanyag ára jelentősen csökkent, még egyértelműbbnek tűnik, hogy a releváns rendes érték megállapításához az ár összetevőit kell felhasználni.

| (63) | A rendes értékhez való kiigazítást ezért az érintett termék árainak alakulása alapján állapították meg. Tekintve, hogy az amerikai gyártó megszüntette tevékenységét és nem állt rendelkezésre információ az analóg országból, a kiigazítást a Plansee által az eredeti vizsgálatban és a beszámolási időszakban benyújtott árak alapján számították ki. Ez egy mintegy 20 %-os, csökkenő kiigazítást eredményezett az eredeti vizsgálatban megállapított rendes értékhez képest. |
| --- | --- |

(63)

A rendes értékhez való kiigazítást ezért az érintett termék árainak alakulása alapján állapították meg. Tekintve, hogy az amerikai gyártó megszüntette tevékenységét és nem állt rendelkezésre információ az analóg országból, a kiigazítást a Plansee által az eredeti vizsgálatban és a beszámolási időszakban benyújtott árak alapján számították ki. Ez egy mintegy 20 %-os, csökkenő kiigazítást eredményezett az eredeti vizsgálatban megállapított rendes értékhez képest.

| (64) | Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően a dömpinget az eredeti vizsgálatban megállapított rendes érték kiigazított súlyozott átlagának és a jelenlegi vizsgálat vizsgálati időszaka során a vizsgált termékre alkalmazott exportárak súlyozott átlagának összehasonlításával számították ki, a nettó uniós határparitáson számított, vámfizetés előtti ár százalékában kifejezve. |
| --- | --- |

(64)

Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően a dömpinget az eredeti vizsgálatban megállapított rendes érték kiigazított súlyozott átlagának és a jelenlegi vizsgálat vizsgálati időszaka során a vizsgált termékre alkalmazott exportárak súlyozott átlagának összehasonlításával számították ki, a nettó uniós határparitáson számított, vámfizetés előtti ár százalékában kifejezve.

| (65) | A rendes érték kiigazított súlyozott átlagának az exportárak súlyozott átlagával történő összehasonlítása alapján kimutatható a dömping megléte. |
| --- | --- |

(65)

A rendes érték kiigazított súlyozott átlagának az exportárak súlyozott átlagával történő összehasonlítása alapján kimutatható a dömping megléte.

3.   MENTESSÉG IRÁNTI KÉRELMEK

| (66) | Egy kínai exportáló gyártó kért az alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdésével összhangban mentességet a lehetséges kiterjesztett intézkedések alól, és nyújtott be választ a kérdőívre. |
| --- | --- |

(66)

Egy kínai exportáló gyártó kért az alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdésével összhangban mentességet a lehetséges kiterjesztett intézkedések alól, és nyújtott be választ a kérdőívre.

| (67) | A vizsgálat azonban megerősítette, hogy e gyártó kijátszotta az alkalmazásban lévő intézkedéseket. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy elutasítja a kérelmet. |
| --- | --- |

(67)

A vizsgálat azonban megerősítette, hogy e gyártó kijátszotta az alkalmazásban lévő intézkedéseket. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy elutasítja a kérelmet.

4.   INTÉZKEDÉSEK

| (68) | A fentiek figyelembevételével a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Kínából származó molibdénhuzalok behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámot kijátszották a Kínából származó egyes, enyhén módosított molibdénhuzalok behozatalával. |
| --- | --- |

(68)

A fentiek figyelembevételével a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Kínából származó molibdénhuzalok behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámot kijátszották a Kínából származó egyes, enyhén módosított molibdénhuzalok behozatalával.

| (69) | Az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdésének első mondatával összhangban a Kínából származó érintett termék behozatalára vonatkozó, meglévő dömpingellenes intézkedéseket ki kell terjeszteni a vizsgált termék behozatalára. |
| --- | --- |

(69)

Az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdésének első mondatával összhangban a Kínából származó érintett termék behozatalára vonatkozó, meglévő dömpingellenes intézkedéseket ki kell terjeszteni a vizsgált termék behozatalára.

| (70) | Az alaprendelet 13. cikke (3) bekezdésével és 14. cikke (5) bekezdésével összhangban – amelyek előírják, hogy a kiterjesztett intézkedések a nyilvántartásba vétel napjától kezdődően alkalmazandók a nyilvántartott importtermékekre – a dömpingellenes vámot be kell szedni a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 8102 96 00 KN-kód (TARIC-kód: 8102960030) alá tartozó, legalább 97, de legfeljebb 99,95 tömegszázalék molibdént tartalmazó, 1,35 mm-t meghaladó, de legfeljebb 4,0 mm maximális keresztmetszetű molibdénhuzalok Unióba irányuló teljes behozatalára. |
| --- | --- |

(70)

Az alaprendelet 13. cikke (3) bekezdésével és 14. cikke (5) bekezdésével összhangban – amelyek előírják, hogy a kiterjesztett intézkedések a nyilvántartásba vétel napjától kezdődően alkalmazandók a nyilvántartott importtermékekre – a dömpingellenes vámot be kell szedni a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 8102 96 00 KN-kód (TARIC-kód: 8102960030) alá tartozó, legalább 97, de legfeljebb 99,95 tömegszázalék molibdént tartalmazó, 1,35 mm-t meghaladó, de legfeljebb 4,0 mm maximális keresztmetszetű molibdénhuzalok Unióba irányuló teljes behozatalára.

5.   KÖZZÉTÉTEL

| (71) | Valamennyi érintett felet tájékoztatták azokról a lényeges tényekről és szempontokról, melyek a fenti következtetésekhez vezettek, továbbá felkérték őket észrevételeik megtételére. A felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket figyelembe vették. Az ismertetett érvek egyike sem indokolta a megállapítások módosítását, |
| --- | --- |

(71)

Valamennyi érintett felet tájékoztatták azokról a lényeges tényekről és szempontokról, melyek a fenti következtetésekhez vezettek, továbbá felkérték őket észrevételeik megtételére. A felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket figyelembe vették. Az ismertetett érvek egyike sem indokolta a megállapítások módosítását,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 511/2010/EU végrehajtási rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó, legalább 99,95 tömegszázalék molibdént tartalmazó, valamint 1,35 mm-t meghaladó, de legfeljebb 4,0 mm-es maximális keresztmetszetű molibdénhuzal behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vám ezennel kiterjed a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 8102 96 00 KN-kód (TARIC-kód: 8102960030) alá tartozó, legalább 97 tömegszázalék molibdént tartalmazó, valamint 1,35 mm-t meghaladó, de legfeljebb 4,0 mm-es maximális keresztmetszetű molibdénhuzaloknak az Unióba irányuló behozatalára.

2. cikk

A vámot be kell szedni a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 8102 96 00 KN-kód (TARIC-kód: 8102960030) alá tartozó, legalább 97, de legfeljebb 99,95 tömegszázalék molibdént tartalmazó, 1,35 mm-t meghaladó, de legfeljebb 4,0 mm maximális keresztmetszetű molibdénhuzalnak az 1236/2012/EU rendelet 2. cikkének és az 1225/2009/EK rendelet 13. cikke (3) bekezdésének és 14. cikke (5) bekezdésének megfelelően nyilvántartásba vett, Unióba történő behozatalára.

3. cikk

A vámhatóságok utasítást kapnak arra, hogy szüntessék meg a behozataloknak az 1236/2012/EU rendelet 2. cikkének megfelelően elrendelt nyilvántartásba vételét.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. szeptember 2-án.

a Tanács részéről

az elnök

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  A Bizottság 1247/2009/EU rendelete (2009. december 17.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes molibdénhuzalok behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 336., 2009.12.18., 16. o.).

2

(3)  A Tanács 511/2010/EU végrehajtási rendelete (2010. június 14.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes molibdénhuzalok behozatalára alkalmazandó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 150., 2010.6.16., 17. o.).

3

(4)  A Tanács 14/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. január 9.) az 511/2010/EU végrehajtási rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó egyes molibdénhuzalok behozatalára elrendelt végleges dömpingellenes vámnak a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes molibdénhuzalok behozatalára való kiterjesztéséről, valamint a Svájcban feladott behozatalokra vonatkozó vizsgálat megszüntetéséről (HL L 8., 2012.1.12., 22. o.).

4

(5)  A Bizottság 1236/2012/EU rendelete (2012. december 19.) az 511/2010/EU tanácsi végrehajtási rendelet által a Kínai Népköztársaságból származó egyes molibdénhuzalok behozatalára elrendelt dömpingellenes intézkedéseknek a Kínai Népköztársaságból származó egyes, enyhén módosított, legalább 97, azonban nem több mint 99,95 tömegszázalék molibdént tartalmazó molibdénhuzalok behozatala révén történő esetleges kijátszására vonatkozó vizsgálat megindításáról, valamint e behozatalok nyilvántartásba vételének elrendeléséről (HL L 350., 2012.12.20., 51. o.).

5

(6)  Az együttműködő exportáló gyártó által kg-ban bejelentett mennyiség alapján indexálva. (azaz: 2008 = 100). Hivatkozás a (39) preambulumbekezdésre. Behozatal = érintett termék + vizsgált termék

6

(7)  az ideiglenes intézkedések elrendelésének megfelelő időszak

7

(8)  a végleges intézkedések elrendelésének megfelelő időszak

8

(9)  beszámolási időszak 2011. október 1. és 2012. szeptember 30. között

9

| Forrás: | JDC-beadvány |
| --- | --- |

Forrás:

Forrás:

JDC-beadvány

(10)  Az 1. táblázatra vonatkozó módszertan

10

| Forrás: | JDC-beadvány |
| --- | --- |

Forrás:

Forrás:

JDC-beadvány

---

| 12.9.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 243/10 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 243/10

---

A BIZOTTSÁG 872/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2013. szeptember 9.)

az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Salame Brianza [OEM])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 53. cikke (2) bekezdésének második albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta Olaszország kérelmét, amely az 1107/96/EK bizottsági rendelet (2) alapján bejegyzett „Salame Brianza” oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányul. |
| --- | --- |

(1)

Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta Olaszország kérelmét, amely az 1107/96/EK bizottsági rendelet (2) alapján bejegyzett „Salame Brianza” oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányul.

| (2) | A kérelem célja a termékleírás módosítása az előállítás módját, a címkézést, és a hatályos szabályozáshoz való igazítás pontosabb meghatározását illetően, különösen az ellenőrzés tekintetében. |
| --- | --- |

(2)

A kérelem célja a termékleírás módosítása az előállítás módját, a címkézést, és a hatályos szabályozáshoz való igazítás pontosabb meghatározását illetően, különösen az ellenőrzés tekintetében.

| (3) | A Bizottság megvizsgálta és indokoltnak találta a szóban forgó módosítást. Mivel a módosítás az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése értelmében kisebb jelentőségű, a Bizottság azt az említett rendelet 50–52. cikke szerinti eljárás alkalmazása nélkül jóváhagyhatja, |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság megvizsgálta és indokoltnak találta a szóban forgó módosítást. Mivel a módosítás az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése értelmében kisebb jelentőségű, a Bizottság azt az említett rendelet 50–52. cikke szerinti eljárás alkalmazása nélkül jóváhagyhatja,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Salame Brianza” oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez tartozó termékleírás e rendelet I. mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Az egységes dokumentumnak a termékleírás főbb elemeit tartalmazó, egységes szerkezetbe foglalt szövege e rendelet II. mellékletében található..

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. szeptember 9-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Dacian CIOLOȘ

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  HL L 148., 1996.6.21., 1. o.

2

---

I. MELLÉKLET

A Bizottság jóváhagyja a „Salame Brianza” oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez kapcsolódó termékleírás alábbi módosításait:

| — | Az előállítás módja

  A „Salame Brianza” OEM „előállításának módjára” vonatkozó 4. cikkben a darálásra vonatkozó (2) bekezdés módosult. A hatályos termékleírás úgy rendelkezik, hogy a 300 gramm súlyt nem meghaladó szalámi esetében a húst 4–4,5 mm-es lyukakkal rendelkező tárcsával felszerelt húsdarálóval kell ledarálni (finom darálás), a 300 gramm súlyt meghaladó szalámi esetében pedig 7–8 mm-es lyukakkal rendelkező tárcsával felszerelt darálót kell használni (durvára darálás); azaz a „Salame Brianza” szemcseátmérőjét a szalámi súlyától teszi függővé.
  Valójában a szalámi súlya és a szemcsék átérője között semmiféle összefüggés nincs. A termékleírás módosított változatában ezért ezt az összefüggést törölték, és kizárólag a húsdaráló lyukainak méretére vonatkozó kritériumokat tartották meg.
  Az „érlelésre” vonatkozó 5. cikkben található, a „Salame Brianza” OEM minimális érlelési időtartamára vonatkozó táblázatot az alábbi három kritérium alapján frissítették:
  Először: az érlelési idő egységét a hatályos termékleírásban szereplő hetek helyett az új változatban napokban számítják, ami az előírt idő pontosabb és átláthatóbb feltüntetését eredményezi.
  Másodszor: a hatályos termékleírás 8. cikkében meghatározott forgalmazási módokra tekintettel hasznosnak ítélték a minimális érlelési időszakok feltüntetését a vákuumcsomagolásban, módosított nyomás alatt, illetve mikroporózus fóliába csomagolva forgalmazott szalámi esetében is; ezek az időszakok ugyanis eltérnek a csomagolatlan szalámi érlelési időszakaitól. Az új táblázat szerint a kisebb (legfeljebb 55 mm átmérőjű) szalámi esetében a csomagolt termék érlelési időszaka némileg hosszabb, mint az ömlesztve értékesített terméké, mivel a szalámi csomagolás után már nem szárad természetes módon.
  Harmadszor: hasznosnak ítélték a „Salame Brianza” terméknek az eddiginél több méretben való forgalmazhatóságát nagyobb átmérőjű termékek hozzáadásával, amelyek eddig a piacon elérhető belek méreteiből kifolyólag nem voltak használatosak. Tekintettel arra, hogy a „Salame Brianza” érlelési időszaka, amely a száradást is magában foglalja, a szalámi átmérőjétől függően változik, a termékleírás jelenlegi változatában megszabott átmérők nagyobb száma magától értetődően többféle termékkel és hosszabb érlelési időszakokkal jár majd. |
| --- | --- |

—

Az előállítás módja

A „Salame Brianza” OEM „előállításának módjára” vonatkozó 4. cikkben a darálásra vonatkozó (2) bekezdés módosult. A hatályos termékleírás úgy rendelkezik, hogy a 300 gramm súlyt nem meghaladó szalámi esetében a húst 4–4,5 mm-es lyukakkal rendelkező tárcsával felszerelt húsdarálóval kell ledarálni (finom darálás), a 300 gramm súlyt meghaladó szalámi esetében pedig 7–8 mm-es lyukakkal rendelkező tárcsával felszerelt darálót kell használni (durvára darálás); azaz a „Salame Brianza” szemcseátmérőjét a szalámi súlyától teszi függővé.

Valójában a szalámi súlya és a szemcsék átérője között semmiféle összefüggés nincs. A termékleírás módosított változatában ezért ezt az összefüggést törölték, és kizárólag a húsdaráló lyukainak méretére vonatkozó kritériumokat tartották meg.

Az „érlelésre” vonatkozó 5. cikkben található, a „Salame Brianza” OEM minimális érlelési időtartamára vonatkozó táblázatot az alábbi három kritérium alapján frissítették:

Először: az érlelési idő egységét a hatályos termékleírásban szereplő hetek helyett az új változatban napokban számítják, ami az előírt idő pontosabb és átláthatóbb feltüntetését eredményezi.

Másodszor: a hatályos termékleírás 8. cikkében meghatározott forgalmazási módokra tekintettel hasznosnak ítélték a minimális érlelési időszakok feltüntetését a vákuumcsomagolásban, módosított nyomás alatt, illetve mikroporózus fóliába csomagolva forgalmazott szalámi esetében is; ezek az időszakok ugyanis eltérnek a csomagolatlan szalámi érlelési időszakaitól. Az új táblázat szerint a kisebb (legfeljebb 55 mm átmérőjű) szalámi esetében a csomagolt termék érlelési időszaka némileg hosszabb, mint az ömlesztve értékesített terméké, mivel a szalámi csomagolás után már nem szárad természetes módon.

Harmadszor: hasznosnak ítélték a „Salame Brianza” terméknek az eddiginél több méretben való forgalmazhatóságát nagyobb átmérőjű termékek hozzáadásával, amelyek eddig a piacon elérhető belek méreteiből kifolyólag nem voltak használatosak. Tekintettel arra, hogy a „Salame Brianza” érlelési időszaka, amely a száradást is magában foglalja, a szalámi átmérőjétől függően változik, a termékleírás jelenlegi változatában megszabott átmérők nagyobb száma magától értetődően többféle termékkel és hosszabb érlelési időszakokkal jár majd.

| — | Címkézés

  A „Salame Brianza” oltalom alatt álló eredetmegjelölés logója – amely az előző változat mellékletében – bekerült a termékleírás 8. cikkébe. A logóról eddig nem készült leírás és soha nem használták. Az OEM logója a színmeghatározásokkal együtt tehát ezentúl szerepel a 8. cikkben. |
| --- | --- |

—

Címkézés

A „Salame Brianza” oltalom alatt álló eredetmegjelölés logója – amely az előző változat mellékletében – bekerült a termékleírás 8. cikkébe. A logóról eddig nem készült leírás és soha nem használták. Az OEM logója a színmeghatározásokkal együtt tehát ezentúl szerepel a 8. cikkben.

| — | Ellenőrzés – a szabályozás kiigazítása

  Az ellenőrzésekről szóló 7. cikket frissítették, mivel az oltalom alatt álló eredetmegjelölést védő hatóságnak olyan hatásköröket tulajdonított, amelyek az 510/2006/EK tanácsi rendelet (1) 10. és 11. cikke alapján jogszerűtlenek voltak. Ezek a cikkek azt írják elő, hogy az ellenőrzéseket pártatlan harmadik félre kell bízni.
  Végezetül pedig az 1. cikkben, valamint a 8. cikk (1) és (3) bekezdésében szereplő DOC megjelölés helyébe, amelyet Olaszországban a 2081/92/EGK tanácsi rendelet (2) elfogadása előtt használtak, a közösségi szabályozásnak megfelelő DOP (OEM) jelölés lépett. |
| --- | --- |

—

Ellenőrzés – a szabályozás kiigazítása

Az ellenőrzésekről szóló 7. cikket frissítették, mivel az oltalom alatt álló eredetmegjelölést védő hatóságnak olyan hatásköröket tulajdonított, amelyek az 510/2006/EK tanácsi rendelet (1) 10. és 11. cikke alapján jogszerűtlenek voltak. Ezek a cikkek azt írják elő, hogy az ellenőrzéseket pártatlan harmadik félre kell bízni.

Végezetül pedig az 1. cikkben, valamint a 8. cikk (1) és (3) bekezdésében szereplő DOC megjelölés helyébe, amelyet Olaszországban a 2081/92/EGK tanácsi rendelet (2) elfogadása előtt használtak, a közösségi szabályozásnak megfelelő DOP (OEM) jelölés lépett.

---

(1)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

(2)  HL L 208., 1992.7.24., 1. o.

---

II. MELLÉKLET

KONSZOLIDÁLT EGYSÉGES DOKUMENTUM

A Tanács 510/2006/EK rendelete a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról (1)

„SALAME BRIANZA”

EK-szám: IT-PDO-0217-0326-2008.2.21

OFJ ( ) OEM ( X )

1.   Elnevezés

„Salame Brianza”

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Olaszország

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa

| 1.2. osztály: | Húsipari termékek (főzve, sózva, füstölve stb.) |
| --- | --- |

1.2. osztály:

Húsipari termékek (főzve, sózva, füstölve stb.)

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Salame Brianza” (OEM) forgalomba kerüléskor henger alakú, tömör, állaga nem rugalmas.

Felvágáskor tömör és homogén, zsírrészecskéi avasodástól mentesek, a szeletekben nincsenek látható porcdarabkák és színük egyenletes rubinvörös. Aromája finom és jellegzetes, íze lágy, enyhe, soha nem savanyú.

Forgalomba kerüléskor a „Salame Brianza” OEM emellett a következő kémiai és fizikai-kémiai tulajdonságokkal rendelkezik:

| — | teljes fehérjetartalom: legalább 23 %, |
| --- | --- |

—

teljes fehérjetartalom: legalább 23 %,

| — | kollagén-fehérje arány: legfeljebb 0,10, |
| --- | --- |

—

kollagén-fehérje arány: legfeljebb 0,10,

| — | víz-fehérje arány: legfeljebb 2,00, |
| --- | --- |

—

víz-fehérje arány: legfeljebb 2,00,

| — | zsír-fehérje arány: legfeljebb 1,5; |
| --- | --- |

—

zsír-fehérje arány: legfeljebb 1,5;

| — | pH: legalább 5,3. |
| --- | --- |

—

pH: legalább 5,3.

Mikrobiológiai tulajdonságok: mezofil mikroorganizmusok > 1×10 telepképző egység grammonként, túlnyomórészt tejsavbaktériumok és a kokkuszok.

3.3.   Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termék esetében)

A „Salame Brianza OEM sertéshúsból készül: megfelelő technikával kicsontozott és az inaktól megtisztított lapocka, húsnyesedék, valamint darált sonka, dagadó és/vagy nyak, lágy, zsíros részek nélkül, amelyekhez sót és zúzott és/vagy őrölt borsot adnak.

Emellett a következő termékek is felhasználhatók: bor, cukor és/vagy dextróz és/vagy fruktóz és/vagy laktóz, erjesztőbaktériumok, nátrium- és/vagy kálium-nitrát (maximális adag: 195 ppm), nátrium- és/vagy kálium-nitrit (maximális adag: 95 ppm), aszkorbinsav és nátriumos sója, és nagyon kevés fokhagyma.

3.4.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében)

A takarmány adagolására és összetételére vonatkozó részletes előírásokat be kell tartani. A sertések takarmányozása két szakaszban zajlik és elsősorban a 4. pontban meghatározott makroövezetben termelt gabonafélékből áll. A sajtgyártásból eredő melléktermékeket (savó, alvadék és író) a meghatározott földrajzi területen működő tejfeldolgozó üzemek szolgáltatják.

3.5.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

A „Salame Brianza” OEM előállítását (tisztítás, darálás, az összetevők elegyítése, bélbe töltés, szárítás, érlelés) a Brianza régió 4. pontban meghatározott területén található hagyományos előállítási területen kell végezni.

3.6.   A szeletelésre, aprításra, csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok

A „Salame Brianza” OEM csomagolását és szeletekre vagy adagokra darabolását a 4. pontban meghatározott előállítási területen, a kijelölt ellenőrző hatóság felügyelete alatt kell végezni, a termék minőségének garantálása érdekében. A „Salame Brianza” ugyanis érzékeny a külső tényezőkre, köztük a fényre, valamint a levegő és a hőség hatására bekövetkező oxidációra. A Salame Brianza szeletelés céljából történő előkészítése során nélkülözhetetlen a bél eltávolítása, és ezáltal a termék ehető része közvetlenül kapcsolatba kerül a levegővel. A „Salame Brianza” érzékszervi jellemzői megváltoznak, ha a terméket nem ellenőrzött körülmények között teszik ki a külső hatásoknak. A termék eredeti jellemzőinek megőrzése érdekében ezért a „Salame Brianza” szeletelésének és csomagolásának közvetlenül az érlelési időtartam után az előállítás helyén kell megtörténnie.

3.7.   A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok

A „Salame Brianza” ömlesztve, vákuumcsomagolásban, módosított nyomás alatt, egészben, adagokban vagy szeletelve hozható forgalomba.

A „Salame Brianza” oltalom alatt álló eredetmegjelölést jól olvashatóan, letörölhetetlen betűkkel, a címkén megjelenő összes többi felirattól jól megkülönböztethető módon kell feltüntetni, és közvetlenül utána a „Denominazione di Origine Protetta” (oltalom alatt álló eredetmegjelölés) feliratnak kell szerepelnie.

A két fent említett kifejezést olasz nyelven kell feltüntetni.

Az „OEM” rövidítés a címkén ugyanazon a vizuális mezőn belül más helyen is feltüntethető. A nemzetközi piacokra szánt termékeken a „Denominazione di Origine Protetta” feliratot le lehet fordítani a rendeltetési ország nyelvére.

Ezek a jelzések elválaszthatatlanul kapcsolódnak az oltalom alatt álló eredetmegjelölés logójához.

Image

A kifejezetten előírt minősítésen kívül bármilyen egyéb minősítés feltüntetése tilos.

Mindazonáltal megengedett az olyan – nevekre, cégnevekre vagy márkajelzésekre utaló – jelölések használata, amelyeknek nincs dicsérő vagy a fogyasztókat megtévesztő jelentése, valamint azon sertéstelepek nevének esetleges feltüntetése, amelyeket a „Salame Brianza” előállításához használnak, amennyiben a nyersanyag kizárólag ezekről a telepekről származik.

Ha a logót közvetlenül az előállító létesítmények címkéjére nyomtatják, a kijelölt ellenőrző hatóság által ellenőrzött címkék számának meg kell egyeznie a „Salame Brianza” előállítására szánt nyersanyagok mennyiségével.

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

A „Salame Brianza” előállításához használt sertéstelepeknek a következő régiók területén kell lenniük: Lombardia, Emilia-Romagna és Piemont (az érintett oltalom alatt álló eredetmegjelölést megilleti az 510/2006/EK rendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerinti eltérés joga).

A „Salame Brianza” OEM előállítási területe a Brianza régió területén található. Északon a Ghisallo elődombjai, délen a Villoresi-csatorna, keleten az Adda-folyó mély medre és nyugaton a Comasina főútvonal (és egy azon túl található 2 km-es sáv) határolja.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

5.1.   A földrajzi terület sajátosságai

A földrajzi makroövezetet, amelyben a „Salame Brianza” előállításához használt sertéstelepek találhatók, egységes táj jellemzi, különösen a Pó völgyének teljesen lapos régiójában, amelyet folyók, patakok és csatornák szelnek át; a terület növényzetben – elsősorban kukoricában és rétekben – gazdag. Az éghajlatot viszonylag hűvös ősz és kemény, nyirkos és ködös tél jellemzi, a tavasz enyhe és esős, nyáron a hőmérséklet meglehetősen magas és gyakori az átfutó, de sokszor bőséges eső.

Ezen a makroövezeten belül a „Salame Brianza” OEM előállítási területét, amely pontosan Brianza térségében található, termékeny síkságok és napsütötte dombok váltakozása jellemzi; északon hegyvonulat védi, amely megszűri a légáramlatokat és a légköri zavarokat, olyan légköri jelenségeket hozva létre, mint a légszűrés, a leszálló meleg szelek, a hideg szelek (amikor a légáramlatok nem nyugatról, hanem észak felől érkeznek), és a köd.

5.2.   A termék sajátosságai

A Salame Brianza egyedülálló tulajdonságokkal rendelkezik. Felvágáskor a szelet homogén, rubinpiros, állaga kemény és tömör. Aromája finom és jellegzetes, íze lágy, soha nem savanyú.

5.3.   A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői közötti vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti okozati összefüggés

A „Salame Brianza” OEM megkívánt tulajdonságai a környezethez, valamint a természeti és az emberi tényezőkhöz kötött feltételektől függnek.

A nyersanyag jellegzetességei különösen a 4. pontban meghatározott földrajzi makroövezetre jellemző sajátosságokból erednek, és a „Salame Brianza” előállítása az ugyanezen pontban leírt makroövezet biztosította feltételekre épül.

A makroövezet jellemzői és természeti erőforrásai elősegítették a mezőgazdaság és az állattenyésztés meghonosodását, és ennek a régióban folytatott gazdasági tevékenységekre gyakorolt jótékony hatása ma is megmutatkozik a kiterjedt kukoricatermesztésben, valamint a nagy számú sertés- és szarvasmarha-tenyésztő gazdaság számára a gabonafélék takarmánnyá való feldolgozását végző számos vállalkozás tevékenységében.

A makroövezet tehát hosszú ideje biztosít ideális nyersanyag-forrásokat (kukorica és savó) a sertéstenyésztéshez, ám ugyanakkor a Brianza régió földrajzi és morfológiai jellemzői is alapvető szerepet játszottak az olyan tipikus termékek, mint a „Salame Brianza” előállításának kifejlesztésében.

A Brianza régiót északon határoló alpesi hegylánc különleges éghajlati viszonyokat teremt az egész Piemont tartományban: megszűri a légáramlatokat és a légköri zavarokat, olyan légköri jelenségeket idézve elő, mint a légszűrés, a leszálló meleg szelek, a hideg szelek (amikor a légáramlatok nem nyugatról, hanem észak felől érkeznek), és a köd. Mindezek a körülmények természetes módon teremtik meg a „Salame Brianza” érleléséhez szükséges ideális tényezőket, mivel az érlelés során történő erjedés a termékek feldolgozásának és érlelésének helyén meglévő baktériumflórának köszönhető, amely maga is a terület környezeti jellemzőitől (hőmérséklet, páratartalom, stb.) függ.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(Az 510/2006/EK rendelet 5. cikkének (7) bekezdése)

Az illetékes közigazgatási szerv a „Salame Brianza” oltalom alatt álló eredetmegjelölés módosítására irányuló javaslatának Az Olasz Köztársaság Hivatalos Közlönye 2008. január 10-i, 8. számában történő közzétételével a fenti kérelem vonatkozásában elindította a nemzeti kifogásolási eljárást.

A „SalameBrianza” oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez kapcsolódó termékleírás egységes szerkezetbe foglalt szövege megtekinthető

| — | a következő internetcímen:
  http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335
  vagy |
| --- | --- |

—

a következő internetcímen:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

vagy

| — | közvetlenül a Mezőgazdasági, Élelmezési és Erdészeti Minisztérium honlapján (www.politicheagricole.it) a „Qualità e sicurezza” címszóra (a képernyőn jobbra fent), majd a „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE” hivatkozásra kattintva. |
| --- | --- |

—

közvetlenül a Mezőgazdasági, Élelmezési és Erdészeti Minisztérium honlapján (www.politicheagricole.it) a „Qualità e sicurezza” címszóra (a képernyőn jobbra fent), majd a „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE” hivatkozásra kattintva.

---

(1)  A rendeletet felváltotta a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet.

---

| 12.9.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 243/15 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 243/15

---

A BIZOTTSÁG 873/2013/EU RENDELETE

(2013. szeptember 11.)

a Hollandia lobogója alatt közlekedő hajók által a IIIa és IV övezetben, valamint a IIa, IIIb és IIIc övezet és a 22–32. alkörzet uniós vizein folytatott, fekete tőkehalra irányuló halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az uniós vizeken, valamint a nemzetközi tárgyalások vagy megállapodások hatálya alá tartozó bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós hajók számára egyes nem uniós vizeken rendelkezésre álló halászati lehetőségeknek a 2013. évre történő meghatározásáról szóló, 2013. január 21-i 40/2013/EU tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2013. évre. |
| --- | --- |

(1)

Az uniós vizeken, valamint a nemzetközi tárgyalások vagy megállapodások hatálya alá tartozó bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós hajók számára egyes nem uniós vizeken rendelkezésre álló halászati lehetőségeknek a 2013. évre történő meghatározásáról szóló, 2013. január 21-i 40/2013/EU tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2013. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2013-ra megállapított halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2013-ra megállapított halászati kvótát.

| (3) | Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát, |
| --- | --- |

(3)

Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy a mellékletben említett tagállam a mellékletben megnevezett állományra nézve kimerítette a 2013. évi halászati kvótáját.

2. cikk

Tilalmak

Az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak a mellékletben megnevezett állományra. Az e hajók által ezen időponttól kezdve kifogott, az adott állományba tartozó egyedeket tilos különösen a fedélzeten tárolni, kirakni, átrakni és kirakodni.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. szeptember 11-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Lowri EVANS

tengerügyi és halászati főigazgató

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

1

(2)  HL L 23., 2013.1.25., 54. o.

2

---

MELLÉKLET

| Szám | 36/TQ40 |
| --- | --- |
| Tagállam | Hollandia |
| Állomány | POK/2A34. |
| Faj | Fekete tőkehal (Pollachius virens) |
| Övezet | IIIa és IV; A IIa, IIIb és IIIc övezet és a 22–32. alkörzet uniós vizei |
| Időpont | 2013.8.12. |

Szám

36/TQ40

Tagállam

Hollandia

Állomány

POK/2A34.

Faj

Fekete tőkehal (Pollachius virens)

Övezet

IIIa és IV; A IIa, IIIb és IIIc övezet és a 22–32. alkörzet uniós vizei

Időpont

2013.8.12.

---

| 12.9.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 243/17 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 243/17

---

A BIZOTTSÁG 874/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2013. szeptember 11.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. szeptember 11-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MK | 34,4 |
| XS | 27,7 |
| ZZ | 31,1 |
| 0707 00 05 | TR | 95,4 |
| ZZ | 95,4 |
| 0709 93 10 | TR | 133,1 |
| ZZ | 133,1 |
| 0805 50 10 | AR | 102,6 |
| CL | 142,3 |
| IL | 142,1 |
| TR | 73,0 |
| UY | 99,5 |
| ZA | 121,6 |
| ZZ | 113,5 |
| 0806 10 10 | BR | 183,4 |
| EG | 184,6 |
| IL | 162,2 |
| TR | 144,9 |
| ZZ | 168,8 |
| 0808 10 80 | AR | 163,2 |
| BR | 54,6 |
| CL | 130,8 |
| NZ | 144,8 |
| US | 145,5 |
| ZA | 120,7 |
| ZZ | 126,6 |
| 0808 30 90 | AR | 202,6 |
| CN | 82,3 |
| TR | 132,0 |
| ZA | 206,6 |
| ZZ | 155,9 |
| 0809 30 | TR | 130,8 |
| ZZ | 130,8 |
| 0809 40 05 | BA | 45,1 |
| MK | 54,9 |
| XS | 53,5 |
| ZZ | 51,2 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MK

34,4

XS

27,7

ZZ

31,1

0707 00 05

TR

95,4

ZZ

95,4

0709 93 10

TR

133,1

ZZ

133,1

0805 50 10

AR

102,6

CL

142,3

IL

142,1

TR

73,0

UY

99,5

ZA

121,6

ZZ

113,5

0806 10 10

BR

183,4

EG

184,6

IL

162,2

TR

144,9

ZZ

168,8

0808 10 80

AR

163,2

BR

54,6

CL

130,8

NZ

144,8

US

145,5

ZA

120,7

ZZ

126,6

0808 30 90

AR

202,6

CN

82,3

TR

132,0

ZA

206,6

ZZ

155,9

0809 30

TR

130,8

ZZ

130,8

0809 40 05

BA

45,1

MK

54,9

XS

53,5

ZZ

51,2

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 12.9.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 243/19 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 243/19

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2013. május 2.)

a Svédország által az uppsalai aréna számára nyújtani tervezett SA.33618 (12/C) számú állami támogatásról

(az értesítés a C(2013) 2362. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2013/452/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután az érdekelteket a fenti rendelkezések (1) értelmében felszólították arra, hogy észrevételeiket közöljék, és tekintettel ezen észrevételekre,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

| (1) | 2011. december 7-én Svédország a prenotifikációs szakaszt követően intézkedést jelentett be a Bizottságnak az új uppsalai aréna felépítésére vonatkozóan. 2012. január 17-én a Bizottság további információt kért. Svédország 2012. február 16-án küldte meg válaszát. |
| --- | --- |

(1)

2011. december 7-én Svédország a prenotifikációs szakaszt követően intézkedést jelentett be a Bizottságnak az új uppsalai aréna felépítésére vonatkozóan. 2012. január 17-én a Bizottság további információt kért. Svédország 2012. február 16-án küldte meg válaszát.

| (2) | 2012. március 22-én kelt levelében a Bizottság arról tájékoztatta Svédországot, hogy a támogatás tekintetében kezdeményezte az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást. |
| --- | --- |

(2)

2012. március 22-én kelt levelében a Bizottság arról tájékoztatta Svédországot, hogy a támogatás tekintetében kezdeményezte az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást.

| (3) | A Bizottság eljárás megindításáról szóló határozatát közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket észrevételeik megküldésére. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság eljárás megindításáról szóló határozatát közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket észrevételeik megküldésére.

| (4) | A Bizottsághoz egyetlen érdekelt féltől érkezett észrevétel, melyet továbbított Svédországnak. Svédországnak lehetősége volt az észrevétel megválaszolására, észrevételeit a 2012. augusztus 3-án kelt levelében küldte meg. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottsághoz egyetlen érdekelt féltől érkezett észrevétel, melyet továbbított Svédországnak. Svédországnak lehetősége volt az észrevétel megválaszolására, észrevételeit a 2012. augusztus 3-án kelt levelében küldte meg.

| (5) | Svédország további információkat küldött 2012 októberében és novemberében. |
| --- | --- |

(5)

Svédország további információkat küldött 2012 októberében és novemberében.

| (6) | Svédország nyelvi mentességet biztosított és elfogadja, hogy a határozatot hiteles nyelvként angol nyelven fogadják el. |
| --- | --- |

(6)

Svédország nyelvi mentességet biztosított és elfogadja, hogy a határozatot hiteles nyelvként angol nyelven fogadják el.

2.   AZ INTÉZKEDÉS ISMERTETÉSE

| (7) | Az uppsalai aréna projektben résztvevő felek Uppsala önkormányzata (3) (a továbbiakban: az önkormányzat), és az a három vállalkozás, amelyek már most, vagy létrehozásukkor magánkézben lesznek, nevezetesen az Arena Company, a Property Company és az Events Company. |
| --- | --- |

(7)

Az uppsalai aréna projektben résztvevő felek Uppsala önkormányzata (3) (a továbbiakban: az önkormányzat), és az a három vállalkozás, amelyek már most, vagy létrehozásukkor magánkézben lesznek, nevezetesen az Arena Company, a Property Company és az Events Company.

| (8) | A Property Company és az Events Company létrehozásáig az Arena Company irányítja és koordinálja az aréna projektet. A jelenleg egyetlen létező vállalkozás az Arena Company, mely az SH Bygg (45 %), az Aros Holding (45 %) és az Almtuna IS (10 %) sportklub tulajdonában van. |
| --- | --- |

(8)

A Property Company és az Events Company létrehozásáig az Arena Company irányítja és koordinálja az aréna projektet. A jelenleg egyetlen létező vállalkozás az Arena Company, mely az SH Bygg (45 %), az Aros Holding (45 %) és az Almtuna IS (10 %) sportklub tulajdonában van.

| (9) | A Property Company építi fel az arénát és annak tulajdonosa lesz. A Property Company részvényesei kizárólag magánbefektetők. Az önkormányzat meghatározza azokat a követelményeket, amelyekkel biztosítható, hogy a Property Company kiválasztása objektíven, és a lehető legnyitottabban és legátláthatóbban történjen. Az Arena Company javasolni fog az önkormányzat számára lehetséges és alkalmas befektetőket. Az önkormányzat feladata lesz jóváhagyni és kiválasztani a Property Company vállalkozást létrehozó befektetőket, a felsorolt kiválasztási kritériumoknak megfelelően (4). Az aréna projekt honlappal fog rendelkezni, mely információkat tartalmaz és az érdekelt felekkel való kommunikációt szolgálja. E honlapon keresztül az érdekelt feleknek lehetősége nyílik arra, hogy kifejezzék a Property Company vállalkozásba való befektetés iránti érdeklődésüket (5). Ugyanakkor az aréna egyetlen része sem lesz az önkormányzat tulajdonában, és az önkormányzatnak nem lesz befolyása a Property Company tevékenységeire, de a támogatás fejében opciót kap a Property Company megvásárlására. |
| --- | --- |

(9)

A Property Company építi fel az arénát és annak tulajdonosa lesz. A Property Company részvényesei kizárólag magánbefektetők. Az önkormányzat meghatározza azokat a követelményeket, amelyekkel biztosítható, hogy a Property Company kiválasztása objektíven, és a lehető legnyitottabban és legátláthatóbban történjen. Az Arena Company javasolni fog az önkormányzat számára lehetséges és alkalmas befektetőket. Az önkormányzat feladata lesz jóváhagyni és kiválasztani a Property Company vállalkozást létrehozó befektetőket, a felsorolt kiválasztási kritériumoknak megfelelően (4). Az aréna projekt honlappal fog rendelkezni, mely információkat tartalmaz és az érdekelt felekkel való kommunikációt szolgálja. E honlapon keresztül az érdekelt feleknek lehetősége nyílik arra, hogy kifejezzék a Property Company vállalkozásba való befektetés iránti érdeklődésüket (5). Ugyanakkor az aréna egyetlen része sem lesz az önkormányzat tulajdonában, és az önkormányzatnak nem lesz befolyása a Property Company tevékenységeire, de a támogatás fejében opciót kap a Property Company megvásárlására.

| (10) | Az Events Company az aréna működtetéséért felelős magánvállalkozás lesz. A tulajdonosok nem lehetnek a Property Company tulajdonosai is. Az Events Company vállalkozást a Property Company fogja kiválasztani az önkormányzat által meghatározott követelményeknek megfelelően, melyekkel biztosítható, hogy az Events Company kiválasztása nyitott, átlátható és objektív módon történjen, a felsorolt kiválasztási kritériumoknak megfelelően (6). |
| --- | --- |

(10)

Az Events Company az aréna működtetéséért felelős magánvállalkozás lesz. A tulajdonosok nem lehetnek a Property Company tulajdonosai is. Az Events Company vállalkozást a Property Company fogja kiválasztani az önkormányzat által meghatározott követelményeknek megfelelően, melyekkel biztosítható, hogy az Events Company kiválasztása nyitott, átlátható és objektív módon történjen, a felsorolt kiválasztási kritériumoknak megfelelően (6).

| (11) | Az önkormányzat az elvégzett tanulmányok alapján (7) úgy véli, hogy a sport- és kulturális rendezvényekre megfelelő létesítmények iránti jelenlegi és jövőbeni igényeknek csak egy aréna méretű, multifunkcionális létesítmény felépítésével lehet megfelelni. |
| --- | --- |

(11)

Az önkormányzat az elvégzett tanulmányok alapján (7) úgy véli, hogy a sport- és kulturális rendezvényekre megfelelő létesítmények iránti jelenlegi és jövőbeni igényeknek csak egy aréna méretű, multifunkcionális létesítmény felépítésével lehet megfelelni.

| (12) | Az aréna többféle sportág gyakorlására lesz alkalmas, pl. jégkorong, kosárlabda, parkettlabda, kézilabda és lovassportok, valamint különböző kulturális és szórakoztató rendezvények lefolytatására, mint pl. koncertek, családi show-k, TV produkciók, gálarendezvények, valamint különböző találkozók, mint pl. konferenciák, vállalati találkozók, expók, vállalati rendezvények lebonyolítására. Az aréna legnagyobb csarnoka sportrendezvényeken 8 500, más rendezvényeken 10 000 látogató befogadására alkalmas (8). Az arénában fitnesszterem és éttermek is üzemelnek majd. |
| --- | --- |

(12)

Az aréna többféle sportág gyakorlására lesz alkalmas, pl. jégkorong, kosárlabda, parkettlabda, kézilabda és lovassportok, valamint különböző kulturális és szórakoztató rendezvények lefolytatására, mint pl. koncertek, családi show-k, TV produkciók, gálarendezvények, valamint különböző találkozók, mint pl. konferenciák, vállalati találkozók, expók, vállalati rendezvények lebonyolítására. Az aréna legnagyobb csarnoka sportrendezvényeken 8 500, más rendezvényeken 10 000 látogató befogadására alkalmas (8). Az arénában fitnesszterem és éttermek is üzemelnek majd.

| (13) | Uppsalában jelenleg hat aréna és koncertterem üzemel. Ezekből négy önkormányzati tulajdonban van, kettő pedig magánkézben. Emellett Uppsalától 1-2 órányi autóútra további nagy arénák találhatók, többek között Stockholmban. Ugyanakkor Svédország szerint a jelenlegi kapacitás nem elegendő az arénák iránti igény fedezésére, és nem teszi lehetővé a nagyobb sport- és kulturális rendezvényeket, emellett alternatív megoldásként a bővítés drágább lenne az önkormányzatnak (9). |
| --- | --- |

(13)

Uppsalában jelenleg hat aréna és koncertterem üzemel. Ezekből négy önkormányzati tulajdonban van, kettő pedig magánkézben. Emellett Uppsalától 1-2 órányi autóútra további nagy arénák találhatók, többek között Stockholmban. Ugyanakkor Svédország szerint a jelenlegi kapacitás nem elegendő az arénák iránti igény fedezésére, és nem teszi lehetővé a nagyobb sport- és kulturális rendezvényeket, emellett alternatív megoldásként a bővítés drágább lenne az önkormányzatnak (9).

| (14) | Az önkormányzat azt preferálná, ha az új kapacitást magánprojektekből, állami beavatkozás nélkül valósítanák meg, de ez az elképzelés nem életképes. |
| --- | --- |

(14)

Az önkormányzat azt preferálná, ha az új kapacitást magánprojektekből, állami beavatkozás nélkül valósítanák meg, de ez az elképzelés nem életképes.

2.1.   Az aréna építésének finanszírozása

| (15) | Az önkormányzat pénzügyi szempontból kétféleképpen érintett: egyrészt az aréna felépítéséhez közvetlen támogatást nyújt, másrészt a Property Company számára lízingbe adja azt a földterületet, amelyen az aréna felépül. |
| --- | --- |

(15)

Az önkormányzat pénzügyi szempontból kétféleképpen érintett: egyrészt az aréna felépítéséhez közvetlen támogatást nyújt, másrészt a Property Company számára lízingbe adja azt a földterületet, amelyen az aréna felépül.

| (16) | A támogatást illetően az aréna projekt költsége becslések szerint 650 millió SEK (azaz 72 millió EUR). Az önkormányzat ehhez 150 millió SEK-kel (16,5 millió EUR-val) fog hozzájárulni, a maradékot elsősorban magántőkéből és kölcsönökből fedeznék a következőképpen: a Property Company magántulajdonosainak hozzájárulása 75-100 millió SEK (8-11 millió EUR), emellett a Property Company 400-425 millió SEK (44-47 millió EUR) kölcsönt vesz fel, melyre az önkormányzat nem vállal semmilyen garanciát. |
| --- | --- |

(16)

A támogatást illetően az aréna projekt költsége becslések szerint 650 millió SEK (azaz 72 millió EUR). Az önkormányzat ehhez 150 millió SEK-kel (16,5 millió EUR-val) fog hozzájárulni, a maradékot elsősorban magántőkéből és kölcsönökből fedeznék a következőképpen: a Property Company magántulajdonosainak hozzájárulása 75-100 millió SEK (8-11 millió EUR), emellett a Property Company 400-425 millió SEK (44-47 millió EUR) kölcsönt vesz fel, melyre az önkormányzat nem vállal semmilyen garanciát.

| (17) | A forrásokért cserébe az önkormányzat opciót kap az aréna megvásárlására. Az átruházható opció a hatálybalépéstől számított 6. évtől a 25. évig gyakorolható. Ezen opció gyakorlása végett az opció birtokosa díjat fizet az opciós megállapodásban meghatározott kritériumoknak megfelelően. A 10. évre meghatározott lehetséges forgatókönyv szerint ez a díj 47,3 millió SEK (5 millió EUR). Svédország szerint az opció nettó jelenértéke 128 millió SEK (15 millió EUR) a pesszimista forgatókönyv szerint (ami azt jelentené, hogy az önkormányzattól származó támogatás nettó értéke 22 millió SEK (2,6 millió EUR) (10). Svédország szerint az önkormányzatnak nem érdeke, hogy az aréna tulajdonosává váljon, az önkormányzatot illető opció értéke abban a lehetőségben rejlik, hogy a jövőben továbbértékesíti azt az arénába befektetett összegek visszaszerzése céljából. |
| --- | --- |

(17)

A forrásokért cserébe az önkormányzat opciót kap az aréna megvásárlására. Az átruházható opció a hatálybalépéstől számított 6. évtől a 25. évig gyakorolható. Ezen opció gyakorlása végett az opció birtokosa díjat fizet az opciós megállapodásban meghatározott kritériumoknak megfelelően. A 10. évre meghatározott lehetséges forgatókönyv szerint ez a díj 47,3 millió SEK (5 millió EUR). Svédország szerint az opció nettó jelenértéke 128 millió SEK (15 millió EUR) a pesszimista forgatókönyv szerint (ami azt jelentené, hogy az önkormányzattól származó támogatás nettó értéke 22 millió SEK (2,6 millió EUR) (10). Svédország szerint az önkormányzatnak nem érdeke, hogy az aréna tulajdonosává váljon, az önkormányzatot illető opció értéke abban a lehetőségben rejlik, hogy a jövőben továbbértékesíti azt az arénába befektetett összegek visszaszerzése céljából.

| (18) | A földterület lízingjét illetően az aréna köztulajdonban álló földterületen épül fel, melyet az önkormányzat minimum 50 évre ad lízingbe a Property Company számára (11). A lízingdíj évente 50 000 SEK (5 500 EUR). A lízing Svédország szerint piaci feltételek mellett történik. |
| --- | --- |

(18)

A földterület lízingjét illetően az aréna köztulajdonban álló földterületen épül fel, melyet az önkormányzat minimum 50 évre ad lízingbe a Property Company számára (11). A lízingdíj évente 50 000 SEK (5 500 EUR). A lízing Svédország szerint piaci feltételek mellett történik.

2.2.   Az aréna működtetése és használata:

| (19) | Felépítését követően az arenát az Events Company fogja üzemeltetni, mely az arénát a Property Company vállalkozástól veszi lízingbe, majd bérbeadja a használóknak. |
| --- | --- |

(19)

Felépítését követően az arenát az Events Company fogja üzemeltetni, mely az arénát a Property Company vállalkozástól veszi lízingbe, majd bérbeadja a használóknak.

| (20) | Az aréna finanszírozásához való hozzájárulás egyik feltétele, hogy az önkormányzat meghatározta az Events Company kiválasztásának követelményeit. A Property Company és az Events Company közötti lízingmegállapodás szerint az utóbbi azt is biztosítja, hogy az aréna piaci és nem diszkriminatív feltételekkel hozzáférhető lesz a lakosság számára. |
| --- | --- |

(20)

Az aréna finanszírozásához való hozzájárulás egyik feltétele, hogy az önkormányzat meghatározta az Events Company kiválasztásának követelményeit. A Property Company és az Events Company közötti lízingmegállapodás szerint az utóbbi azt is biztosítja, hogy az aréna piaci és nem diszkriminatív feltételekkel hozzáférhető lesz a lakosság számára.

| (21) | Ahogy azt Svédország az eljárás folyamán ismertette, az aréna három főbb rendezvénytípusnak fog otthont adni: kereskedelmi rendezvények, szponzorált rendezvények és az önkormányzat vagy mások által szervezett rendezvények abban az időszakban, amelyben az önkormányzat az arénát bérli. E rendezvények kb. 90 %-a áll nyitva a lakosság előtt, bár változó díjak mellett, és az önkormányzat által bérelt idő legalább 95 %-át iskolai és diáksportokra, nonprofit szervezetekre és lakossági szabadidősportokra használják fel, vagyis heti mintegy 60 órát. Svédország szerint az aréna multifunkcionális, mindenki előtt nyitott és egyik helyi használót sem részesít előnyben (12). |
| --- | --- |

(21)

Ahogy azt Svédország az eljárás folyamán ismertette, az aréna három főbb rendezvénytípusnak fog otthont adni: kereskedelmi rendezvények, szponzorált rendezvények és az önkormányzat vagy mások által szervezett rendezvények abban az időszakban, amelyben az önkormányzat az arénát bérli. E rendezvények kb. 90 %-a áll nyitva a lakosság előtt, bár változó díjak mellett, és az önkormányzat által bérelt idő legalább 95 %-át iskolai és diáksportokra, nonprofit szervezetekre és lakossági szabadidősportokra használják fel, vagyis heti mintegy 60 órát. Svédország szerint az aréna multifunkcionális, mindenki előtt nyitott és egyik helyi használót sem részesít előnyben (12).

| (22) | Annak érdekében, hogy az arénában időt biztosítson iskolák, sporklubok és a lakosság számára, az önkormányzat lízingmegállapodást köt az Events Company vállalkozással (13). Az önkormányzat az aréna teljes kapacitásának 20 %-át fogja bérelni. A lízing időtartama 25 év, díja évente 15 millió SEK (1,7 millió EUR) (14). Az önkormányzat által fizetett lízingdíj mellett az aréna [...] (15) SEK egyéb bérleti bevétellel rendelkezik. |
| --- | --- |

(22)

Annak érdekében, hogy az arénában időt biztosítson iskolák, sporklubok és a lakosság számára, az önkormányzat lízingmegállapodást köt az Events Company vállalkozással (13). Az önkormányzat az aréna teljes kapacitásának 20 %-át fogja bérelni. A lízing időtartama 25 év, díja évente 15 millió SEK (1,7 millió EUR) (14). Az önkormányzat által fizetett lízingdíj mellett az aréna [...] (15) SEK egyéb bérleti bevétellel rendelkezik.

2.3.   Az eljárás megindításának okai

| (23) | A hivatalos vizsgálat megindításáról szóló határozatban a Bizottság megállapította, hogy egyik szinten (pl. az építés, a működtetés és a használat szintjén) sem zárható ki a szelektív gazdasági előny, következésképpen a projekt állami támogtatást tartalmaz. Továbbá, az aréna közforrásokból való társfinanszírozása valószínűleg torzítja a versenyt, vagy legalább azzal fenyeget, és nem zárható ki a tagállamok közötti versenyre és kereskedelemre gyakorolt hatás. A Bizottság azt is kétségbe vonja, hogy ebben a szakaszban a tervezett projekt összeegyeztethetőnek tekinthető a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjával a lehetséges támogatás valamennyi szintjén (építés, működtetés, használat), a fentiekkel összhangban. |
| --- | --- |

(23)

A hivatalos vizsgálat megindításáról szóló határozatban a Bizottság megállapította, hogy egyik szinten (pl. az építés, a működtetés és a használat szintjén) sem zárható ki a szelektív gazdasági előny, következésképpen a projekt állami támogtatást tartalmaz. Továbbá, az aréna közforrásokból való társfinanszírozása valószínűleg torzítja a versenyt, vagy legalább azzal fenyeget, és nem zárható ki a tagállamok közötti versenyre és kereskedelemre gyakorolt hatás. A Bizottság azt is kétségbe vonja, hogy ebben a szakaszban a tervezett projekt összeegyeztethetőnek tekinthető a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjával a lehetséges támogatás valamennyi szintjén (építés, működtetés, használat), a fentiekkel összhangban.

3.   AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

| (24) | A hivatalos vizsgálati eljárás megindítását követően csak a zöld párttól érkeztek észrevételek, mely az uppsalai önkormányzati tanácsban ellenzéki párt. A párt általánosságban kifejezte egyet nem értését a projektet illetően, melyről úgy véli, hogy elsősorban magánvállalkozásoknak kedvez. |
| --- | --- |

(24)

A hivatalos vizsgálati eljárás megindítását követően csak a zöld párttól érkeztek észrevételek, mely az uppsalai önkormányzati tanácsban ellenzéki párt. A párt általánosságban kifejezte egyet nem értését a projektet illetően, melyről úgy véli, hogy elsősorban magánvállalkozásoknak kedvez.

4.   SVÉDORSZÁG ÉSZREVÉTELEI

| (25) | Svédország a bejelentésében feltételezte az állami támogatás meglétét, mivel elismeri, hogy a további arénakapacitást nem piaci erők biztosítják, de úgy véli, hogy összeegyeztethetőnek kellene tekinteni a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjával. Svédország szerint különösen a következőket kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

(25)

Svédország a bejelentésében feltételezte az állami támogatás meglétét, mivel elismeri, hogy a további arénakapacitást nem piaci erők biztosítják, de úgy véli, hogy összeegyeztethetőnek kellene tekinteni a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjával. Svédország szerint különösen a következőket kell figyelembe venni.

| (26) | Az aréna – multifunkcionális jellege és amiatt, hogy Uppsalában nincsenek megfelelő korszerű létesítmények sport- és kulturális rendezvények számára – teljesíti a közös érdekű célkitűzést. Az önkormányzat teljesíteni fogja a lakossággal szembeni kötelezettségét, nevezetesen azáltal, hogy az aréna projektet lehetővé teszi (16). Az olyan alternatívák, mint pl. a Gränby jégpálya meglévő infrastruktúrájába való befektetések, drágábbak lennének és továbbra sem fedeznék a teljes kapacitáshiányt. |
| --- | --- |

(26)

Az aréna – multifunkcionális jellege és amiatt, hogy Uppsalában nincsenek megfelelő korszerű létesítmények sport- és kulturális rendezvények számára – teljesíti a közös érdekű célkitűzést. Az önkormányzat teljesíteni fogja a lakossággal szembeni kötelezettségét, nevezetesen azáltal, hogy az aréna projektet lehetővé teszi (16). Az olyan alternatívák, mint pl. a Gränby jégpálya meglévő infrastruktúrájába való befektetések, drágábbak lennének és továbbra sem fedeznék a teljes kapacitáshiányt.

| (27) | Piaci hiányosság áll fenn, mivel az új arénakapacitást nem lehetett volna támogatás nélkül biztosítani. A svéd sportszektor, szemben néhány más tagállam sportszektorával, túlnyomórészt nonprofit alapon működik és közfinanszírozástól függ. |
| --- | --- |

(27)

Piaci hiányosság áll fenn, mivel az új arénakapacitást nem lehetett volna támogatás nélkül biztosítani. A svéd sportszektor, szemben néhány más tagállam sportszektorával, túlnyomórészt nonprofit alapon működik és közfinanszírozástól függ.

| (28) | A közforrásokból származó társfinanszírozás a projekt összköltségvetésének 23 %-át teszi ki, a projekt megvalósításához szigorúan szükséges mértékre korlátozódik és arányos, mivel a hiányzó forrásokra korlátozódik, vagyis arra a forrásra, amely nem található meg a piacon. Ezért az önkormányzat a hiányzó források nyújtásával teszi lehetővé az aréna projektet, mivel nincsen más piaci szereplő, amely 150 millió SEK (16,5 millió EUR) összeget biztosítana. A lízingdíj, amelyet az önkormányzat az aréna 20 %-áért fizet, piaci feltételekhez képest nem nyújt előnyt a működtetőnek, és a földterületet a Property Company vállalkozásnak olyan feltételekkel adják lízingbe, amelyek mellett más vállalkozások lízingelnek földterületet az önkormányzattól sportlétesítmények számára. Svédország továbbá indokolta, hogy miért szükséges az aréna: a további kapacitás nem fedezhető sem magánszereplők révén, sem pedig az uppsalai meglévő arénák használatával és/vagy azok kibővítésével. |
| --- | --- |

(28)

A közforrásokból származó társfinanszírozás a projekt összköltségvetésének 23 %-át teszi ki, a projekt megvalósításához szigorúan szükséges mértékre korlátozódik és arányos, mivel a hiányzó forrásokra korlátozódik, vagyis arra a forrásra, amely nem található meg a piacon. Ezért az önkormányzat a hiányzó források nyújtásával teszi lehetővé az aréna projektet, mivel nincsen más piaci szereplő, amely 150 millió SEK (16,5 millió EUR) összeget biztosítana. A lízingdíj, amelyet az önkormányzat az aréna 20 %-áért fizet, piaci feltételekhez képest nem nyújt előnyt a működtetőnek, és a földterületet a Property Company vállalkozásnak olyan feltételekkel adják lízingbe, amelyek mellett más vállalkozások lízingelnek földterületet az önkormányzattól sportlétesítmények számára. Svédország továbbá indokolta, hogy miért szükséges az aréna: a további kapacitás nem fedezhető sem magánszereplők révén, sem pedig az uppsalai meglévő arénák használatával és/vagy azok kibővítésével.

| (29) | A támogatás arányosságának biztosítása érdekében az önkormányzat opciót kap, az alapforgatókönyv szerint 174 millió SEK (19,6 millió EUR) értékben (17). Az opció kizárja a túlkompenzációt, mivel az önkormányzat az opciót a hozzájárulása fejében kapja, és az opció értéke nagyobb az önkormányzat hozzájárulásánál. |
| --- | --- |

(29)

A támogatás arányosságának biztosítása érdekében az önkormányzat opciót kap, az alapforgatókönyv szerint 174 millió SEK (19,6 millió EUR) értékben (17). Az opció kizárja a túlkompenzációt, mivel az önkormányzat az opciót a hozzájárulása fejében kapja, és az opció értéke nagyobb az önkormányzat hozzájárulásánál.

| (30) | Svédország továbbá tisztázta az aréna rendeltetését és azt is, hogy az nyitva áll a lakosság számára a rendelkezésre álló idő 90 %-ában. Az aréna használatát nem diszkriminatív és piaci feltételek mellett biztosítja, anélkül, hogy meghatározott vállalkozásokat részesítene előnyben. |
| --- | --- |

(30)

Svédország továbbá tisztázta az aréna rendeltetését és azt is, hogy az nyitva áll a lakosság számára a rendelkezésre álló idő 90 %-ában. Az aréna használatát nem diszkriminatív és piaci feltételek mellett biztosítja, anélkül, hogy meghatározott vállalkozásokat részesítene előnyben.

| (31) | A tagállamok közötti versenyre és kereskedelemre gyakorolt hatás, ha van ilyen, korlátozott, mivel a gazdasági tevékenységek túlnyomórészt helyi szintűek. Továbbá, az uppsalai magánlétesítmények eltérő profillal rendelkeznek és nem tekinthetők úgy, hogy ugyanazon közönségért versenyeznének, mint az aréna. |
| --- | --- |

(31)

A tagállamok közötti versenyre és kereskedelemre gyakorolt hatás, ha van ilyen, korlátozott, mivel a gazdasági tevékenységek túlnyomórészt helyi szintűek. Továbbá, az uppsalai magánlétesítmények eltérő profillal rendelkeznek és nem tekinthetők úgy, hogy ugyanazon közönségért versenyeznének, mint az aréna.

5.   A TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE

5.1.   A támogatás fennállása a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének értelmében

| (32) | A Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerint „a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”. |
| --- | --- |

(32)

A Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerint „a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”.

| (33) | Annak érdekében, hogy állami támogatásnak minősüljön, a bejelentett projektnek a következő kumulatív feltételeket kell teljesítenie: először is, a támogatást állami forrásokból kell nyújtani, másodszor, gazdasági előnyt kell nyújtania vállalkozásoknak, harmadszor, ennek az előnynek szelektívnek kell lennie és torzítania kell a versenyt vagy azzal kell fenyegetnie, negyedszer pedig az intézkedésnek érintenie kell a Közösségen belüli kereskedelmet. |
| --- | --- |

(33)

Annak érdekében, hogy állami támogatásnak minősüljön, a bejelentett projektnek a következő kumulatív feltételeket kell teljesítenie: először is, a támogatást állami forrásokból kell nyújtani, másodszor, gazdasági előnyt kell nyújtania vállalkozásoknak, harmadszor, ennek az előnynek szelektívnek kell lennie és torzítania kell a versenyt vagy azzal kell fenyegetnie, negyedszer pedig az intézkedésnek érintenie kell a Közösségen belüli kereskedelmet.

| (34) | Tekintettel arra a követelményre, hogy a támogatást állami forrásokból kell nyújtani és a támogatásnak az államnak kell betudhatónak lennie, ez a feltétel ebben az esetben teljesül, mivel Uppsala önkormányzata önmaga járul hozzá a projekthez közvetlen támogatással, bérleti díjat fizet az aréna használatáért és rendelkezésre bocsátja a földterületet, amelyen az aréna felépül. Az olyan önkormányzatok, mint Uppsala, az állam részét képező közhatóságok, forrásaik ezért az államnak tudhatók be. |
| --- | --- |

(34)

Tekintettel arra a követelményre, hogy a támogatást állami forrásokból kell nyújtani és a támogatásnak az államnak kell betudhatónak lennie, ez a feltétel ebben az esetben teljesül, mivel Uppsala önkormányzata önmaga járul hozzá a projekthez közvetlen támogatással, bérleti díjat fizet az aréna használatáért és rendelkezésre bocsátja a földterületet, amelyen az aréna felépül. Az olyan önkormányzatok, mint Uppsala, az állam részét képező közhatóságok, forrásaik ezért az államnak tudhatók be.

| (35) | Az aréna építésének önkormányzat általi finanszírozása támogatást képezhet, amennyiben bizonyos gazdasági tevékenységeket szelektív előnyben részesít. E tekintetben a Bíróság Leipzig/Halle repülőtér ügyben hozott ítélete (18) szerint a kereskedelmi tevékenységek számára történő infrastruktúraépítés finanszírozása állami támogatást képez, amennyiben teljesül a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében említett összes feltétel. A Bíróság értékelése alapján az infrastruktúra későbbi használatának gazdasági jellege határozza meg a létesítmény jellegét. Ebben az esetben az arénát arra használnák, hogy a piacon szolgáltatásokat nyújtsanak, azaz valamilyen gazdasági tevékenységet végeznének. Következésképpen elemezni kell, hogy fennáll-e állami támogatás a projektben résztvevő különböző szereplők tekintetében. |
| --- | --- |

(35)

Az aréna építésének önkormányzat általi finanszírozása támogatást képezhet, amennyiben bizonyos gazdasági tevékenységeket szelektív előnyben részesít. E tekintetben a Bíróság Leipzig/Halle repülőtér ügyben hozott ítélete (18) szerint a kereskedelmi tevékenységek számára történő infrastruktúraépítés finanszírozása állami támogatást képez, amennyiben teljesül a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében említett összes feltétel. A Bíróság értékelése alapján az infrastruktúra későbbi használatának gazdasági jellege határozza meg a létesítmény jellegét. Ebben az esetben az arénát arra használnák, hogy a piacon szolgáltatásokat nyújtsanak, azaz valamilyen gazdasági tevékenységet végeznének. Következésképpen elemezni kell, hogy fennáll-e állami támogatás a projektben résztvevő különböző szereplők tekintetében.

| (36) | Svédország elismerte, hogy az önkormányzat eredetileg arra számított, hogy az arénát magánbefektetők finanszírozzák, azonban közforrások nélkül a projekt nem kivitelezhető. Következésképpen az aréna felépítéséhez nyújtott 150 millió SEK értékű támogatás gazdasági előnyt nyújt a tulajdonosa, a Property Company számára, mivel szükséges az aréna felépítéséhez, amire piaci feltételek mellett nem került volna sor. Mivel az érintett források minden bizonnyal állami források, és a támogatás nyújtására vonatkozó döntés az önkormányzatnak tudható be, az állami támogatás összes feltétele teljesül (lásd lent a verseny torzulásának és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás vizsgálatát), ezért a támogatás a Property Company számára nyújtott állami támogatást képez. |
| --- | --- |

(36)

Svédország elismerte, hogy az önkormányzat eredetileg arra számított, hogy az arénát magánbefektetők finanszírozzák, azonban közforrások nélkül a projekt nem kivitelezhető. Következésképpen az aréna felépítéséhez nyújtott 150 millió SEK értékű támogatás gazdasági előnyt nyújt a tulajdonosa, a Property Company számára, mivel szükséges az aréna felépítéséhez, amire piaci feltételek mellett nem került volna sor. Mivel az érintett források minden bizonnyal állami források, és a támogatás nyújtására vonatkozó döntés az önkormányzatnak tudható be, az állami támogatás összes feltétele teljesül (lásd lent a verseny torzulásának és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás vizsgálatát), ezért a támogatás a Property Company számára nyújtott állami támogatást képez.

| (37) | A földterület-lízinget illetően Svédország bizonyítékot nyújtott be arra vonatkozóan, hogy léteznek összehasonlítható lízingdíjak más sportlétesítményeket illetően Uppsalában (19). Ezért nem igazolható, hogy a lízing feltételei további támogatást tartalmaznának a Property Company vállalkozást illetően. |
| --- | --- |

(37)

A földterület-lízinget illetően Svédország bizonyítékot nyújtott be arra vonatkozóan, hogy léteznek összehasonlítható lízingdíjak más sportlétesítményeket illetően Uppsalában (19). Ezért nem igazolható, hogy a lízing feltételei további támogatást tartalmaznának a Property Company vállalkozást illetően.

| (38) | Az arénát az Events Company üzemelteti, mely az arénát a Property Company vállalkozástól veszi lízingbe. Mind a Property Company, mind az Events Company magánvállalkozások. Az eljárás alatt Svédország ismertette a Property Company és az Events Company kiválasztásának feltételeit, valamint a Property Company és az Events Company közötti lízingmegállapodás elsődleges feltételeit (20). A Property Company kiválasztását illetően az önkormányzat fogja jóváhagyni és eldönteni, mely pályázókat választja ki a Property Company létrehozására, ugyanakkor az önkormányzat nem vesz részt a Property Company üzleti tevékenységeiben. A Property Company választja ki az Events Company vállalkozást, mely a Property Company vállalkozáshoz nem kapcsolódó vállalkozás. |
| --- | --- |

(38)

Az arénát az Events Company üzemelteti, mely az arénát a Property Company vállalkozástól veszi lízingbe. Mind a Property Company, mind az Events Company magánvállalkozások. Az eljárás alatt Svédország ismertette a Property Company és az Events Company kiválasztásának feltételeit, valamint a Property Company és az Events Company közötti lízingmegállapodás elsődleges feltételeit (20). A Property Company kiválasztását illetően az önkormányzat fogja jóváhagyni és eldönteni, mely pályázókat választja ki a Property Company létrehozására, ugyanakkor az önkormányzat nem vesz részt a Property Company üzleti tevékenységeiben. A Property Company választja ki az Events Company vállalkozást, mely a Property Company vállalkozáshoz nem kapcsolódó vállalkozás.

| (39) | Az Events Company által a Property Company számára fizetendő lízingdíj tekintetében Svédország ismertette, hogy a díj a következő elemekből áll majd: i. fix bérleti díj, mely egyenlő az önkormányzat által az Events Company számára az aréna kapacitásának 20 %-áért fizetett lízingdíjjal, ii. egy névszponzor által fizetett összegnek megfelelő fix díj, iii. a működési kiadásokat és a felszerelések értékcsökkenését fedező tényleges költségen alapuló fix bérleti díj, és iv. az Events Company nettó forgalmának százalékában meghatározott változó bérleti díj, melynek minimumszintjéről a feleknek kell megállapodniuk. Más szavakkal: a lízingdíjat – mely az előzőeknek megfelelően egy bizonyos minimumszint feletti – a két magánvállalkozás szabadon határozza meg. Svédország azt is ismertette, hogy az önkormányzatnak nem áll jogában, hogy közvetlenül részt vegyen a Property Company és az Events Company közötti, a lízingmegállapodásra vonatkozó tárgyalásokban, és semmilyen módon sem befolyásolhatja a két független magánvállalkozás által megállapított kereskedelmi feltételeket. |
| --- | --- |

(39)

Az Events Company által a Property Company számára fizetendő lízingdíj tekintetében Svédország ismertette, hogy a díj a következő elemekből áll majd: i. fix bérleti díj, mely egyenlő az önkormányzat által az Events Company számára az aréna kapacitásának 20 %-áért fizetett lízingdíjjal, ii. egy névszponzor által fizetett összegnek megfelelő fix díj, iii. a működési kiadásokat és a felszerelések értékcsökkenését fedező tényleges költségen alapuló fix bérleti díj, és iv. az Events Company nettó forgalmának százalékában meghatározott változó bérleti díj, melynek minimumszintjéről a feleknek kell megállapodniuk. Más szavakkal: a lízingdíjat – mely az előzőeknek megfelelően egy bizonyos minimumszint feletti – a két magánvállalkozás szabadon határozza meg. Svédország azt is ismertette, hogy az önkormányzatnak nem áll jogában, hogy közvetlenül részt vegyen a Property Company és az Events Company közötti, a lízingmegállapodásra vonatkozó tárgyalásokban, és semmilyen módon sem befolyásolhatja a két független magánvállalkozás által megállapított kereskedelmi feltételeket.

| (40) | Az önkormányzat és az Events Company közötti, az aréna kapacitásának 20 %-ának lízingjére vonatkozó megállapodás alapján az időtartam 25 év, a lízingdíj évente 15 millió SEK (1,7 millió EUR). Svédország szerint: i. az önkormányzat óránkénti bérleti díjat fizet, mely 40-50 %-kal kevesebb annál a bérleti díjnál, amelyet az Events Company fizet a Property Company vállalkozásnak az aréna használatáért, ii. az önkormányzat és az Events Company által fizetett bérleti díj közötti különbség idővel növekedni fog és iii. az Events Company más felhasználóknak piaci bérleti díjakat számol fel. |
| --- | --- |

(40)

Az önkormányzat és az Events Company közötti, az aréna kapacitásának 20 %-ának lízingjére vonatkozó megállapodás alapján az időtartam 25 év, a lízingdíj évente 15 millió SEK (1,7 millió EUR). Svédország szerint: i. az önkormányzat óránkénti bérleti díjat fizet, mely 40-50 %-kal kevesebb annál a bérleti díjnál, amelyet az Events Company fizet a Property Company vállalkozásnak az aréna használatáért, ii. az önkormányzat és az Events Company által fizetett bérleti díj közötti különbség idővel növekedni fog és iii. az Events Company más felhasználóknak piaci bérleti díjakat számol fel.

| (41) | Bár ezek a megoldások az infrastruktúra működtetésének biztosítása érdekében a szükséges minimumra korlátozzák az Events Company előnyét, mégsem zárható ki, hogy az új aréna üzemeltetője az ilyen létesítmények üzemeltetésének piacát tekintve előnyben részesül. Tekintettel arra, hogy egy ilyen támogatás a lentiek alapján összeegyeztethető a belső piaccal, nem szükséges megállapítani a támogatás meglétét. |
| --- | --- |

(41)

Bár ezek a megoldások az infrastruktúra működtetésének biztosítása érdekében a szükséges minimumra korlátozzák az Events Company előnyét, mégsem zárható ki, hogy az új aréna üzemeltetője az ilyen létesítmények üzemeltetésének piacát tekintve előnyben részesül. Tekintettel arra, hogy egy ilyen támogatás a lentiek alapján összeegyeztethető a belső piaccal, nem szükséges megállapítani a támogatás meglétét.

| (42) | A fentiekben is említésre került, hogy az Events Company egy magánvállalkozás. Az aréna használatát illetően az Events Company biztosítja, hogy az aréna piaci és nem diszkriminatív feltételek mellett nyitva áll a lakosság előtt. Az összes rendezvény kb. 90 %-a áll nyitva a lakosság előtt, bár változó díjak mellett, és az önkormányzat által bérelt idő legalább 95 %-át, vagyis hetenként mintegy 60 órát iskolai és diáksportokra, nonprofit szervezetekre és lakossági szabadidősportokra használják fel. Az aréna multifunkcionális, mindenki előtt nyitott, helyi professzionális használó nincsen. |
| --- | --- |

(42)

A fentiekben is említésre került, hogy az Events Company egy magánvállalkozás. Az aréna használatát illetően az Events Company biztosítja, hogy az aréna piaci és nem diszkriminatív feltételek mellett nyitva áll a lakosság előtt. Az összes rendezvény kb. 90 %-a áll nyitva a lakosság előtt, bár változó díjak mellett, és az önkormányzat által bérelt idő legalább 95 %-át, vagyis hetenként mintegy 60 órát iskolai és diáksportokra, nonprofit szervezetekre és lakossági szabadidősportokra használják fel. Az aréna multifunkcionális, mindenki előtt nyitott, helyi professzionális használó nincsen.

| (43) | Ebben az esetben az önkormányzat meghatározó ügyfél, az arénát – hazai arénaként – túlnyomórészt helyi jégkorong- és kosárlabdacsapatok használják. A jégkorongcsapatok és a kosárlabdacsapatok tevékenységei elsősorban amatőr szintűek, a jégkorongszövetség legjobb csapata a divízió II-es osztályban játszik. |
| --- | --- |

(43)

Ebben az esetben az önkormányzat meghatározó ügyfél, az arénát – hazai arénaként – túlnyomórészt helyi jégkorong- és kosárlabdacsapatok használják. A jégkorongcsapatok és a kosárlabdacsapatok tevékenységei elsősorban amatőr szintűek, a jégkorongszövetség legjobb csapata a divízió II-es osztályban játszik.

| (44) | Az aréna bérlete a használók számára támogatást képezhet, amennyiben a használók a Szerződés 107. cikke értelmében vett vállalkozásoknak tekinthetők, és amennyiben az általuk fizetett bérleti díj alacsonyabb az összehasonlítható infrastruktúra használatáért piaci feltételek mellett fizetett bérleti díjnál. A nem szakmai használók nem minősülnek a Szerződés 107. cikke értelmében vett vállalkozásnak. Svédország vállalta továbbá, hogy piaci alapú díjat alkalmaz. Azonban addig, amíg nem áll rendelkezésre elég információ a díj kiszámítására vonatkozóan, az előny nem zárható ki teljes mértékben. |
| --- | --- |

(44)

Az aréna bérlete a használók számára támogatást képezhet, amennyiben a használók a Szerződés 107. cikke értelmében vett vállalkozásoknak tekinthetők, és amennyiben az általuk fizetett bérleti díj alacsonyabb az összehasonlítható infrastruktúra használatáért piaci feltételek mellett fizetett bérleti díjnál. A nem szakmai használók nem minősülnek a Szerződés 107. cikke értelmében vett vállalkozásnak. Svédország vállalta továbbá, hogy piaci alapú díjat alkalmaz. Azonban addig, amíg nem áll rendelkezésre elég információ a díj kiszámítására vonatkozóan, az előny nem zárható ki teljes mértékben.

| (45) | Még ha az arénában végzett tevékenységek legtöbbje helyi jellegű is, az arénának elegendő kapacitása lesz arra, hogy nagy vagy közepes méretű nemzetközi rendezvényeknek is otthont adjon, ezért nem zárható ki a versenyre és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás. Ugyanakkor az önkormányzat szerint igen valószínűtlen, hogy az arénában zajló rendezvények közül lenne olyan, amely a szomszédos országokban élők számára olyan érdeklődésre adna okot, hogy a rendezvényért hajlandóak lennének több száz kilométert utazni Uppsalába, és ezért nem valószínű, hogy az arénában zajló rendezvények versenyeznének a közeli országok arénáival. |
| --- | --- |

(45)

Még ha az arénában végzett tevékenységek legtöbbje helyi jellegű is, az arénának elegendő kapacitása lesz arra, hogy nagy vagy közepes méretű nemzetközi rendezvényeknek is otthont adjon, ezért nem zárható ki a versenyre és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás. Ugyanakkor az önkormányzat szerint igen valószínűtlen, hogy az arénában zajló rendezvények közül lenne olyan, amely a szomszédos országokban élők számára olyan érdeklődésre adna okot, hogy a rendezvényért hajlandóak lennének több száz kilométert utazni Uppsalába, és ezért nem valószínű, hogy az arénában zajló rendezvények versenyeznének a közeli országok arénáival.

| (46) | A Törvényszék a hollandiai Ahoy komplexum ügyben hozott végzésében megállapította, hogy nem indokolt az ilyen létesítmények használatának piacát az adott tagállam területére korlátozni (21). Ezért a Bizottság a vizsgálatot megindító határozatában úgy véli, hogy az arénának nyújtott támogatás potenciálisan érinti a versenyt és a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(46)

A Törvényszék a hollandiai Ahoy komplexum ügyben hozott végzésében megállapította, hogy nem indokolt az ilyen létesítmények használatának piacát az adott tagállam területére korlátozni (21). Ezért a Bizottság a vizsgálatot megindító határozatában úgy véli, hogy az arénának nyújtott támogatás potenciálisan érinti a versenyt és a tagállamok közötti kereskedelmet.

5.2.   Összeegyeztethetőség

| (47) | Svédország érvelése szerint, ha az intézkedésről megállapítják, hogy az állami támogatásnak minősül, a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint összeegyeztethetőnek kell nyilvánítani. Annak érdekében, hogy a Bizottság egy tervezett intézkedést ezen eltérés szerint összeegyeztethetőnek nyilvánítson a belső piaccal, a Bizottság megvizsgálja, hogy az intézkedés közös érdekű politikai célkitűzést valósít-e meg, szükséges és arányos-e, és nem okozza-e a verseny indokolatlan torzulását. |
| --- | --- |

(47)

Svédország érvelése szerint, ha az intézkedésről megállapítják, hogy az állami támogatásnak minősül, a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint összeegyeztethetőnek kell nyilvánítani. Annak érdekében, hogy a Bizottság egy tervezett intézkedést ezen eltérés szerint összeegyeztethetőnek nyilvánítson a belső piaccal, a Bizottság megvizsgálja, hogy az intézkedés közös érdekű politikai célkitűzést valósít-e meg, szükséges és arányos-e, és nem okozza-e a verseny indokolatlan torzulását.

| (48) | A közös érdekű politikai célkitűzés megvalósítását illetően a Bizottság megállapítja, hogy a sport- és más nyilvános rendezvényeknek otthont adó létesítmények építése, és a közjót szolgáló különböző tevékenységek támogatása állami kötelezettségnek tekinthető, különösen a sportról szóló amszterdami nyilatkozat és a Szerződés 165. cikke fényében, mely szerint „Az Unió a sport sajátos természetére, az önkéntes részvételen alapuló szerkezeti sajátosságaira, valamint a társadalomban és a nevelésben betöltött szerepére tekintettel hozzájárul az európai sport előmozdításához”. |
| --- | --- |

(48)

A közös érdekű politikai célkitűzés megvalósítását illetően a Bizottság megállapítja, hogy a sport- és más nyilvános rendezvényeknek otthont adó létesítmények építése, és a közjót szolgáló különböző tevékenységek támogatása állami kötelezettségnek tekinthető, különösen a sportról szóló amszterdami nyilatkozat és a Szerződés 165. cikke fényében, mely szerint „Az Unió a sport sajátos természetére, az önkéntes részvételen alapuló szerkezeti sajátosságaira, valamint a társadalomban és a nevelésben betöltött szerepére tekintettel hozzájárul az európai sport előmozdításához”.

| (49) | Mivel az aréna biztosítani fogja a lakosság számára a sporthoz és a kultúrához való hozzáférést és azok gyakorlását, és különösen figyelembe véve az aréna multifunkcionális jellegét, valamint a sport és kulturális rendezvényeknek otthont adó megfelelő és modern létesítmények és a kapacitás hiányát, az önkormányzat az új aréna megvalósításával teljesíteni fogja kötelezettségét a lakosság felé. Ezért az aréna megvalósítása úgy tekintendő, hogy közös érdeket szolgáló politikai célkitűzéseket teljesít. |
| --- | --- |

(49)

Mivel az aréna biztosítani fogja a lakosság számára a sporthoz és a kultúrához való hozzáférést és azok gyakorlását, és különösen figyelembe véve az aréna multifunkcionális jellegét, valamint a sport és kulturális rendezvényeknek otthont adó megfelelő és modern létesítmények és a kapacitás hiányát, az önkormányzat az új aréna megvalósításával teljesíteni fogja kötelezettségét a lakosság felé. Ezért az aréna megvalósítása úgy tekintendő, hogy közös érdeket szolgáló politikai célkitűzéseket teljesít.

| (50) | A tervezett intézkedés szükségességét és arányosságát illetően Svédország bizonyította a további arénakapacitás iránti igényt. Tekintettel arra, hogy Uppsalában a legfőbb sportágaknak otthont adó létesítmények az igényeknek csupán 70 %-át elégítik ki (22), valamint arra, hogy Uppsala lakosságszáma viszonylag gyorsan nő, Uppsalában sürgősen és feltétlenül szükség van további arénakapacitásra. Svédország ismertette továbbá, hogy az új aréna iránti igény nem elégíthető ki csupán magánszereplők részvételével. Ennek egyik oka a svéd sportmozgalom jellegzetessége, többek között az, hogy nonprofit és önkéntes vezetésen és munkán alapul, emellett pedig közfinanszírozástól függ. Svédország ismertette továbbá, hogy a meglévő arénák nem alkalmasak bizonyos rendezvénytípusok – pl. nagyobb szabású sport- és kulturális rendezvények – lebonyolítására, és azt is, hogy a magántulajdonban álló létesítmények jellemzően csak kisebb rendezvényeket szerveznek. A meglévő létesítmények idejétmúlttá váltak és már nem felelnek meg a modern igényeknek. A Gränby jégpályát 1974-ben építették. Svédország szerint a Gränby jégpálya mai standardoknak megfelelő modernizálása gyakorlatilag annyiba kerülne, mint egy teljesen új aréna felépítése, és az a helyszín, ahol található, túl kicsi ennek megvalósításához: pl. érintené a szomszédos gyeplabda-pályát, emellett problémát jelentene, hogy a helyszín nem biztosítja a látogatók és a játékosok szállítását, evakuálását és biztonságát, miközben a közeli más létesítményekben más rendezvények zajlanak. |
| --- | --- |

(50)

A tervezett intézkedés szükségességét és arányosságát illetően Svédország bizonyította a további arénakapacitás iránti igényt. Tekintettel arra, hogy Uppsalában a legfőbb sportágaknak otthont adó létesítmények az igényeknek csupán 70 %-át elégítik ki (22), valamint arra, hogy Uppsala lakosságszáma viszonylag gyorsan nő, Uppsalában sürgősen és feltétlenül szükség van további arénakapacitásra. Svédország ismertette továbbá, hogy az új aréna iránti igény nem elégíthető ki csupán magánszereplők részvételével. Ennek egyik oka a svéd sportmozgalom jellegzetessége, többek között az, hogy nonprofit és önkéntes vezetésen és munkán alapul, emellett pedig közfinanszírozástól függ. Svédország ismertette továbbá, hogy a meglévő arénák nem alkalmasak bizonyos rendezvénytípusok – pl. nagyobb szabású sport- és kulturális rendezvények – lebonyolítására, és azt is, hogy a magántulajdonban álló létesítmények jellemzően csak kisebb rendezvényeket szerveznek. A meglévő létesítmények idejétmúlttá váltak és már nem felelnek meg a modern igényeknek. A Gränby jégpályát 1974-ben építették. Svédország szerint a Gränby jégpálya mai standardoknak megfelelő modernizálása gyakorlatilag annyiba kerülne, mint egy teljesen új aréna felépítése, és az a helyszín, ahol található, túl kicsi ennek megvalósításához: pl. érintené a szomszédos gyeplabda-pályát, emellett problémát jelentene, hogy a helyszín nem biztosítja a látogatók és a játékosok szállítását, evakuálását és biztonságát, miközben a közeli más létesítményekben más rendezvények zajlanak.

| (51) | Továbbá, miután felépült az új aréna, a meglévő arénákat, így a Gränby jégpályát is, továbbra is használni fogják. A multiaréna jellegű új arénát – mely kiegészíti a meglévőket – nagyszabású sport és kulturális rendezvényekhez fogják igénybe venni, melyek jelenleg Uppsalában nem tarthatók meg, míg a meglévő arénák továbbra is változatlanul fognak működni. Az új arénával az olyan nagyobb sportesemények, mint pl. a divízió II-es jégkorong-mérkőzések, amelyeket jelenleg a Gränby jégpályán rendeznek meg, áthelyezhetők a nagyobb kapacitással rendelkező új aréna megfelelőbb létesítményeibe. Várhatóan a jégkorong-mérkőzések kb. 60 %-át helyezik át a Gränby jégpályáról az új arénába, ami évente mintegy 3 045 órát szabadít fel a Gränby jégpályán iskolai és diáksportokra, valamint szabadidősportokra a lakosság számára. |
| --- | --- |

(51)

Továbbá, miután felépült az új aréna, a meglévő arénákat, így a Gränby jégpályát is, továbbra is használni fogják. A multiaréna jellegű új arénát – mely kiegészíti a meglévőket – nagyszabású sport és kulturális rendezvényekhez fogják igénybe venni, melyek jelenleg Uppsalában nem tarthatók meg, míg a meglévő arénák továbbra is változatlanul fognak működni. Az új arénával az olyan nagyobb sportesemények, mint pl. a divízió II-es jégkorong-mérkőzések, amelyeket jelenleg a Gränby jégpályán rendeznek meg, áthelyezhetők a nagyobb kapacitással rendelkező új aréna megfelelőbb létesítményeibe. Várhatóan a jégkorong-mérkőzések kb. 60 %-át helyezik át a Gränby jégpályáról az új arénába, ami évente mintegy 3 045 órát szabadít fel a Gränby jégpályán iskolai és diáksportokra, valamint szabadidősportokra a lakosság számára.

| (52) | Az új aréna megépítésének gyakorlatilag nincsen alternatívája. A meglévő Gränby jégpálya arénájának kapacitásbővítés nélküli fenntartása nem reális alternatívája az arénának, mivel nem oldaná meg az új kapacitás iránti igényt, a Gränby jégpálya kapacitásának bővítése viszont nem elegendő ahhoz, hogy nagyobb eseményeknek tudjon otthont adni. Az új aréna felépítése mellett a meglévő arénák – a Gränby jégpálya is – továbbra is javításra és új berendezésekre szorulnak. |
| --- | --- |

(52)

Az új aréna megépítésének gyakorlatilag nincsen alternatívája. A meglévő Gränby jégpálya arénájának kapacitásbővítés nélküli fenntartása nem reális alternatívája az arénának, mivel nem oldaná meg az új kapacitás iránti igényt, a Gränby jégpálya kapacitásának bővítése viszont nem elegendő ahhoz, hogy nagyobb eseményeknek tudjon otthont adni. Az új aréna felépítése mellett a meglévő arénák – a Gränby jégpálya is – továbbra is javításra és új berendezésekre szorulnak.

| (53) | Következésképpen, még ha kifejezetten vannak is más arénák a térségben és a közeli városokban/országokban, a Bizottság szerint Svédország bebizonyította, hogy a további kapacitás iránti igény Uppsalában nem fedezhető csupán az uppsalai meglévő arénák használatával vagy azok bővítésével. Az új aréna inkább az uppsalai arénakapacitás hatékony kihasználását biztosító kiegészítés lesz, semmint a meglévő arénák – leginkább a Gränby jégpálya – helyettesítője, valamint otthont ad a jelentősebb sport- és kulturális rendezvényeknek, amelyek számára jelenleg nincs megfelelő helyszín Uppsalában. |
| --- | --- |

(53)

Következésképpen, még ha kifejezetten vannak is más arénák a térségben és a közeli városokban/országokban, a Bizottság szerint Svédország bebizonyította, hogy a további kapacitás iránti igény Uppsalában nem fedezhető csupán az uppsalai meglévő arénák használatával vagy azok bővítésével. Az új aréna inkább az uppsalai arénakapacitás hatékony kihasználását biztosító kiegészítés lesz, semmint a meglévő arénák – leginkább a Gränby jégpálya – helyettesítője, valamint otthont ad a jelentősebb sport- és kulturális rendezvényeknek, amelyek számára jelenleg nincs megfelelő helyszín Uppsalában.

| (54) | Svédország azt is ismertette, hogy ha az önkormányzat nem vállalt volna érdekeltséget a projektben, a magánbefektetők egy olyan aréna mellett foglaltak volna állást, amely inkább a kereskedelmi tevékenységekre összpontosít, a sporttevékenységek és általában véve a lakosság hátrányára. Svédország szerint a bankokkal és a magánbefektetőkkel folytatott megbeszélések rámutattak arra, hogy nem hajlandóak fedezni a projekt teljes pénzügyi kockázatát. A teljes beruházási költség 650 millió SEK (72 millió EUR), ami három forrásból kerül finanszírozásra: kölcsönök, közvetlen magánbefektetések és az önkormányzat befektetése. A vállalkozás megfelelő tőkeellátottságának biztosítása érdekében a kölcsönökből finanszírozott rész nem lehet túlságosan nagy, a maradék résznek pedig közvetlenül a befektetőktől kell származnia. A projekt struktúrája és kockázata/megtérülése miatt a magánbefektetők csupán kb. 75-100 millió SEK (8-11 millió EUR) összeget hajlandóak befektetni, így 150 millió SEK (16,5 millió EUR) összeget az önkormányzatnak kell finanszíroznia. Az önkormányzat befektetésével a kezdeti tőkeellátottság 35 % feletti lesz, és a későbbiekben is 30 % fölött marad (23). A 150 millió SEK (16,5 millió EUR) összeg továbbá megfelel a teljes nominális beruházási összeg kb. 23 %-ának. A bankok és a magánbefektetők szándéknyilatkozatai feltételezik az önkormányzat 150 millió SEK (16,5 millió EUR) összegű befektetését. Tehát a projekt megvalósítása és annak lakosságot szolgáló előnyeinek biztosítása érdekében szükséges, hogy az önkormányzat ezt az összeget befektesse. Így bizonyításra került, hogy alapvető fontosságú az önkormányzat projektben való részvétele. Az aréna közforrásokból való társfinanszírozása tehát szükséges, mivel az önkormányzat hozzájárulása nélkül nem áll rendelkezésre elegendő forrás az aréna projekt finanszírozásához. A fentiek alapján biztosított, hogy az önkormányzat hozzájárulása a legszükségesebbre korlátozódik. |
| --- | --- |

(54)

Svédország azt is ismertette, hogy ha az önkormányzat nem vállalt volna érdekeltséget a projektben, a magánbefektetők egy olyan aréna mellett foglaltak volna állást, amely inkább a kereskedelmi tevékenységekre összpontosít, a sporttevékenységek és általában véve a lakosság hátrányára. Svédország szerint a bankokkal és a magánbefektetőkkel folytatott megbeszélések rámutattak arra, hogy nem hajlandóak fedezni a projekt teljes pénzügyi kockázatát. A teljes beruházási költség 650 millió SEK (72 millió EUR), ami három forrásból kerül finanszírozásra: kölcsönök, közvetlen magánbefektetések és az önkormányzat befektetése. A vállalkozás megfelelő tőkeellátottságának biztosítása érdekében a kölcsönökből finanszírozott rész nem lehet túlságosan nagy, a maradék résznek pedig közvetlenül a befektetőktől kell származnia. A projekt struktúrája és kockázata/megtérülése miatt a magánbefektetők csupán kb. 75-100 millió SEK (8-11 millió EUR) összeget hajlandóak befektetni, így 150 millió SEK (16,5 millió EUR) összeget az önkormányzatnak kell finanszíroznia. Az önkormányzat befektetésével a kezdeti tőkeellátottság 35 % feletti lesz, és a későbbiekben is 30 % fölött marad (23). A 150 millió SEK (16,5 millió EUR) összeg továbbá megfelel a teljes nominális beruházási összeg kb. 23 %-ának. A bankok és a magánbefektetők szándéknyilatkozatai feltételezik az önkormányzat 150 millió SEK (16,5 millió EUR) összegű befektetését. Tehát a projekt megvalósítása és annak lakosságot szolgáló előnyeinek biztosítása érdekében szükséges, hogy az önkormányzat ezt az összeget befektesse. Így bizonyításra került, hogy alapvető fontosságú az önkormányzat projektben való részvétele. Az aréna közforrásokból való társfinanszírozása tehát szükséges, mivel az önkormányzat hozzájárulása nélkül nem áll rendelkezésre elegendő forrás az aréna projekt finanszírozásához. A fentiek alapján biztosított, hogy az önkormányzat hozzájárulása a legszükségesebbre korlátozódik.

| (55) | A hozzájárulásáért cserébe az önkormányzatnak az aréna megvásárlására adott opció értéke a pesszimista forgatókönyv szerint 128 millió SEK (15 millió EUR), ami azt jelenti, hogy az önkormányzat tőkehozzájárulásának nettó értéke – negatív forgatókönyvet feltételezve – legfeljebb 22 millió SEK (2,6 millió EUR). Ugyanakkor az önkormányzat becslése szerint az opció értéke majdhogynem biztosan meghaladja a beruházási költséget. |
| --- | --- |

(55)

A hozzájárulásáért cserébe az önkormányzatnak az aréna megvásárlására adott opció értéke a pesszimista forgatókönyv szerint 128 millió SEK (15 millió EUR), ami azt jelenti, hogy az önkormányzat tőkehozzájárulásának nettó értéke – negatív forgatókönyvet feltételezve – legfeljebb 22 millió SEK (2,6 millió EUR). Ugyanakkor az önkormányzat becslése szerint az opció értéke majdhogynem biztosan meghaladja a beruházási költséget.

| (56) | Bármely esetben a fent említett többi okkal egyetemben mind a működtető által alkalmazott kiválasztási folyamat, mind a Property Company vállalkozással kötött megállapodás biztosítja a szükségességre és az arányosságra vonatkozó követelmények teljesülését. |
| --- | --- |

(56)

Bármely esetben a fent említett többi okkal egyetemben mind a működtető által alkalmazott kiválasztási folyamat, mind a Property Company vállalkozással kötött megállapodás biztosítja a szükségességre és az arányosságra vonatkozó követelmények teljesülését.

| (57) | Az önkormányzat rendelkezésére álló használati idő tekintetében, ami az aréna használatára rendelkezésre álló összes idő 20 %-a, vagyis évi 3 285 óra, Svédország vállalta, hogy az önkormányzat által bérelt idő minimum 95 %-át iskolai és diáksportokra, nonprofit szervezetekre és szabadidősportokra fordítja, ami évente kb. 3 121 óra, vagyis hetente megközelítőleg 60 óra. Következésképpen a lakosság rendelkezésére állás tekintetében az új aréna nemcsak 3 285 órányi plusz kapacitást nyújt az önkormányzat új arénára vonatkozó bérleti megállapodása révén, hanem évente további 3 045 órányi időt biztosít a Gränby jégpályán (lásd az (51) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(57)

Az önkormányzat rendelkezésére álló használati idő tekintetében, ami az aréna használatára rendelkezésre álló összes idő 20 %-a, vagyis évi 3 285 óra, Svédország vállalta, hogy az önkormányzat által bérelt idő minimum 95 %-át iskolai és diáksportokra, nonprofit szervezetekre és szabadidősportokra fordítja, ami évente kb. 3 121 óra, vagyis hetente megközelítőleg 60 óra. Következésképpen a lakosság rendelkezésére állás tekintetében az új aréna nemcsak 3 285 órányi plusz kapacitást nyújt az önkormányzat új arénára vonatkozó bérleti megállapodása révén, hanem évente további 3 045 órányi időt biztosít a Gränby jégpályán (lásd az (51) preambulumbekezdést).

| (58) | Az új aréna már meglévő arénákat egészít ki további kapacitással, valamint még több, Uppsalában megrendezhető eseményt tesz lehetővé mind a sport, mind a kultúra területén, ami Uppsalában az amatőr sportokat és a lakosságot szolgálja. A támogatás ezért jól irányított és a közforrásokból való társfinanszírozása indokolt. |
| --- | --- |

(58)

Az új aréna már meglévő arénákat egészít ki további kapacitással, valamint még több, Uppsalában megrendezhető eseményt tesz lehetővé mind a sport, mind a kultúra területén, ami Uppsalában az amatőr sportokat és a lakosságot szolgálja. A támogatás ezért jól irányított és a közforrásokból való társfinanszírozása indokolt.

| (59) | Továbbá, tekintettel az aréna elhelyezkedésére, és arra, hogy az arénában megrendezendő tevékenységek többsége helyi jellegű, a versenyre és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás korlátozott, bár a fentiek alapján teljes mértékben nem zárható ki. |
| --- | --- |

(59)

Továbbá, tekintettel az aréna elhelyezkedésére, és arra, hogy az arénában megrendezendő tevékenységek többsége helyi jellegű, a versenyre és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás korlátozott, bár a fentiek alapján teljes mértékben nem zárható ki.

| (60) | A fenti okok bizonyítják, hogy az önkormányzat részvétele az aréna projektben szükséges és arányos, és nem vezet a verseny indokolatlan torzulásához, valamint azt is, hogy az Events Company és az aréna használói számára nyújtott lehetséges támogatás is összeegyeztethető a belső piaccal. |
| --- | --- |

(60)

A fenti okok bizonyítják, hogy az önkormányzat részvétele az aréna projektben szükséges és arányos, és nem vezet a verseny indokolatlan torzulásához, valamint azt is, hogy az Events Company és az aréna használói számára nyújtott lehetséges támogatás is összeegyeztethető a belső piaccal.

| (61) | Mivel a projekt a Bizottság jóváhagyásáig továbbra is a kezdeti szakaszban van, további lépésekre, valamint a Property Company és az Events Company társaságok létrehozására csak a jóváhagyást követően kerülhet sor. Svédország ezért a következőket vállalta:






  i. | az önkormányzat és az Arena Company közötti szándéknyilatkozatot és a szándéknyilatkozat kiegészítését végre kell hajtani (24), |
| --- | --- | --- |

(61)

Mivel a projekt a Bizottság jóváhagyásáig továbbra is a kezdeti szakaszban van, további lépésekre, valamint a Property Company és az Events Company társaságok létrehozására csak a jóváhagyást követően kerülhet sor. Svédország ezért a következőket vállalta:

i.

az önkormányzat és az Arena Company közötti szándéknyilatkozatot és a szándéknyilatkozat kiegészítését végre kell hajtani (24),

| ii. | az önkormányzat által az arénában bérelt idő minimum 95 %-át iskolai és diáksportokra, nonprofit szervezetekre és szabadidősportokra kell fordítani, |
| --- | --- |

ii.

az önkormányzat által az arénában bérelt idő minimum 95 %-át iskolai és diáksportokra, nonprofit szervezetekre és szabadidősportokra kell fordítani,

| iii. | Svédország megküldi a Bizottságnak a szándéknyilatkozat alapján kötött megállapodásokat (az önkormányzat és a Property Company közötti megállapodást, a Property Company és az Events Company közötti megállapodást, valamint az önkormányzat és az Events Company közötti lízingmegállapodást), továbbá |
| --- | --- |

iii.

Svédország megküldi a Bizottságnak a szándéknyilatkozat alapján kötött megállapodásokat (az önkormányzat és a Property Company közötti megállapodást, a Property Company és az Events Company közötti megállapodást, valamint az önkormányzat és az Events Company közötti lízingmegállapodást), továbbá

| iv. | Svédország a Bizottságnak a 2020. év végéig éves jelentéseket küld a támogatási intézkedés – különösen a fenti 2. pont tekintetében történő – végrehajtásáról. |
| --- | --- |

iv.

Svédország a Bizottságnak a 2020. év végéig éves jelentéseket küld a támogatási intézkedés – különösen a fenti 2. pont tekintetében történő – végrehajtásáról.

6.   KÖVETKEZTETÉS

| (62) | Az önkormányzat által az aréna felépítéséhez nyújtott támogatás állami támogatásnak minősül a Property Company tekintetében, továbbá valószínűleg az Events Company és az aréna használói tekintetében. Az uppsalai aréna közfinanszírozásáról bebizonyították, hogy az a projekt megvalósítása tekintetében szükséges és arányos, az aréna mindenki előtt nem diszkriminatív módon nyitva áll és nem részesítenek előnyben meghatározott vállalkozásokat. A mérlegelési teszt eredménye pozitív. |
| --- | --- |

(62)

Az önkormányzat által az aréna felépítéséhez nyújtott támogatás állami támogatásnak minősül a Property Company tekintetében, továbbá valószínűleg az Events Company és az aréna használói tekintetében. Az uppsalai aréna közfinanszírozásáról bebizonyították, hogy az a projekt megvalósítása tekintetében szükséges és arányos, az aréna mindenki előtt nem diszkriminatív módon nyitva áll és nem részesítenek előnyben meghatározott vállalkozásokat. A mérlegelési teszt eredménye pozitív.

| (63) | A Bizottság ezért megállapítja, hogy az uppsalai aréna projekt összeegyeztethető a belső piaccal a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint. |
| --- | --- |

(63)

A Bizottság ezért megállapítja, hogy az uppsalai aréna projekt összeegyeztethető a belső piaccal a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint.

| (64) | A Bizottság megjegyzi, hogy Svédország egyetértett azzal, hogy az elfogadandó határozat hiteles nyelve az angol. |
| --- | --- |

(64)

A Bizottság megjegyzi, hogy Svédország egyetértett azzal, hogy az elfogadandó határozat hiteles nyelve az angol.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 150 millió SEK összegű intézkedés, melyet Svédország az uppsalai arénát illetően tervez végrehajtani, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint összeegyeztethető a belső piaccal. Ennek megfelelően a Bizottság engedélyezi a 150 millió SEK összegű intézkedés végrehajtását.

2. cikk

Ennek a határozatnak Svédország a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2013. május 2-án.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

alelnök

---

(1)  HL C 152., 2012.5.30., 18. o.

1

(2)  Vesd össze az 1. lábjegyzettel.

2

(3)  Uppsala a negyedik legnagyobb város Svédországban (Stockholmtól északra található kb. 70 kilométerre).

3

(4)  A Property Company vállalkozásra vonatkozó kiválasztási kritériumokat a Svédország által 2012. június 29-én megküldött szándéknyilatkozat melléklete tartalmazza, mely szerint a pályázónak többek között a következőknek kell megfelelnie: kereskedelmi célokra használt nagyobb létesítmény felépítésében és működtetésében szerzett tapasztalat és szaktudás, magas szintű szakmai kompetencia, pénzügyi stabilitás és tőkeerősség, annak biztosítása, hogy az aréna mindenki előtt nyitva áll, valamint a diszkrimináció elleni aktív fellépés.

4

(5)  A közbeszerzési szerződésekről szóló irányelvek által nem, vagy csak részben szabályozott közbeszerzési eljárásokra alkalmazandó közösségi jogról szóló bizottsági értelmező közleménnyel (HL C 179., 2006.8.1., 2. o.) összhangban.

5

(6)  Az Events Company vállalkozásra vonatkozó kiválasztási kritériumokat a Svédország által 2012. június 29-én megküldött szándéknyilatkozat melléklete tartalmazza, mely szerint a pályázónak többek között a következőknek kell megfelelnie: az érintett piacokon szerzett tapasztalat és szaktudás, magas szintű kompetencia, az uppsalai sport- és kulturális élet ismerete, meggyőző üzleti terv az aréna működtetésére, ideértve a lakosság előtti nyitottságot és a diszkrimináció elleni fellépést, pénzügyi stabilitás és tőkeerősség, valamint gazdaságilag igazságos, fix és eredményorientált elemeket egyaránt tartalmazó kompenzáció elfogadása.

6

(7)  Számos kérdőívet nyújtottak be, az egyikben pl. felmérték a szervezett sportszövetségek létesítmények iránti igényét Uppsalában. A kérdőív alapján Uppsalában jelenleg a jelentős sportlétesítmények iránti igények csupán kb. 70 %-át fedezik, a kapacitáshiány ennek megfelelően kb. 30 %-os. Az uppsalai lakosság körében végzett másik felmérés szerint a lakosok 37 %-a úgy véli, hogy az önkormányzatnak be kell fektetnie sportcsarnokokba, arénákba és stadionokba – ezek a befektetések a kerékpár- és sétálóutak után a második legfontosabbak, a lakosság 16 %-a szerint szükség van a sportrendezvényekbe való befektetésekre.

7

(8)  Az aréna két szárnya közül a nagyobbik szárny sportrendezvényeken 2 000 látogató, kongresszusokon és koncerteken 3 500 látogató befogadására alkalmas. Az aréna két szárnya közül a kisebbik bármilyen rendezvényen kb. 1 000 látogatót, az aréna „konferenciaterme” 10-400 látogatót képes befogadni.

8

(9)  Például nem lenne reális alternatíva, ha kibővítés nélkül megtartanák a létező Gränby jégpályát, mivel nem oldaná meg az új kapacitás iránti igényt, a Gränby jégpálya kibővítése pedig nagyobb költséggel járna az önkormányzat számára.

9

(10)  Az opciót a Copenhagen Economics pénzügyi tanácsadóval folytatott konzultáció keretében dolgozták ki. Az alapforgatókönyv szerint az opció értéke 174 millió SEK (19,6 millió EUR), ami a támogatás értékénél 24 millió SEK-kel magasabb.

10

(11)  Az önkormányzat a földterület-lízingmegállapodás megkötésétől számítva legkorábban 50 év után mondhatja fel a megállapodást. E határidő lejárta után a megállapodás újabb húsz-húsz évvel hosszabbodik meg.

11

(12)  Bár az aréna a helyi jégkorong- és kosárlabdacsapatok hazai arénája lesz, a svéd hatóságok kijelentették, hogy ezek a szövetségek nem irányítják az aréna használatát.

12

(13)  Az Events Company és az önkormányzat közötti lízingmegállapodáson kívül az utóbbi a Property Company vállalkozással is megállapodást köt, többek között az önkormányzat és a lakosság arénához való hozzáférésének biztosítása céljából arra az esetre, ha az Events Company csődbe jutna, vagy elveszítené a Property Company vállalkozással kötött lízingmegállapodást. Ez esetben a Property Company és az önkormányzat közötti lízingmegállapodás azonos feltételek mellett továbbra is érvényes lenne.

13

(14)  A bérleti díjat évente felülvizsgálják a fogyasztói árindex alapján. Az önkormányzat külön megállapodást köt a Property Company vállalkozással, hogy biztosítsa az arénához ugyanazon feltételek mellett való hozzáférést arra az esetre, ha az Events Company megszüntetné a tevékenységét.

14

(15)  A kapcsos zárójelekben szereplő információ szakmai titoktartási kötelezettség alá esik.

15

(16)  A felmérések szerint az olyan sport- és kulturális rendezvények esetében, melyeknek az aréna otthont adna, jelenleg 30 %-os kapacitáshiány van.

16

(17)  Negatív forgatókönyv esetén az opció értéke 128 millió SEK (15 millió EUR), ami azt jelenti, hogy az önkormányzati támogatás nettó jelenértéke 22 millió SEK (2,6 millió EUR).

17

(18)  A C-288/11. sz. Mitteldeutsche Flughafen AG és Flughafen Leipzig-Halle GmbH kontra Bizottság ügyben hozott 2012. december 19-i ítélet.

18

(19)  A svéd hatóságok megküldtek egy hasonló földterület-lízingmegállapodást, melyet a Gränby teniszlétesítmény vonatkozásában kötöttek, a lízingdíj évente 52 000 SEK.

19

(20)  Lásd a 2012. június 29-i szándéknyilatkozat mellékletét.

20

(21)  T-90/09. sz. Mojo Concerts BV és Amsterdam Music Dom Exploitatie BV kontra Európai Bizottság ügy, a Törvényszék 2012. január 26-i végzése, 45. pont.

21

(22)  Az elvégzett felmérések alapján, lásd még a 7. lábjegyzetet.

22

(23)  A Property Company tőkeellátottságára vonatkozó számításokat az önkormányzat induló beruházása alapján a Copenhagen Economics végezte. Svédország azt is ismertette, hogy a bankok általában vonakodnak kölcsönt nyújtani a 30 % alatti tőkeellátottságú projektek számára.

23

(24)  Melyet Svédország a Bizottságnak a bejelentés 6. függelékeként és a 2012. június 29-én benyújtott dokumentum kiegészítő 1. függelékeként nyújtott be.

24

---

12.9.2013

| 12.9.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 243/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 243/s3

---

AZ OLVASÓHOZ

Az Európai Unió Hivatalos Lapjának elektronikus közzétételéről szóló, 2013. március 7-i 216/2013/EU tanácsi rendelet

Az Európai Unió Hivatalos Lapjának elektronikus közzétételéről szóló, 2013. március 7-i 216/2013/EU tanácsi rendelet (HL L 69., 2013.3.13., 1. o.) értelmében 2013. július 1-jétől kizárólag a Hivatalos Lap elektronikus kiadása tekinthető hitelesnek és vált ki joghatást.

Amikor előre nem látható vagy kivételes körülmények miatt a Hivatalos Lap elektronikus kiadásának közzététele nem lehetséges, a nyomtatott kiadás hiteles és vált ki joghatást a 216/2013/EU rendelet 3. cikkében meghatározott feltételek szerint.

---

| 12.9.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 243/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 243/s3

---

AZ OLVASÓHOZ – JOGI AKTUSOKRA TÖRTÉNŐ HIVATKOZÁS MÓDJA

2013. július 1-jétől megváltozott a jogi aktusokra történő hivatkozás módja.

Az átmeneti időszak alatt az új módszer együtt él a régivel.

---