# Uradni list L 265/2013

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2013.265.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 265 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 568. oktober 2013 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2013.265.slv

Uradni list

Evropske unije

L 265

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 568. oktober 2013

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | | 2013/486/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 23. septembra 2013 o podpisu Prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Indonezijo o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo, v imenu Evropske unije | 1 |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 959/2013 z dne 7. oktobra 2013 o spremembi Uredbe (EU) št. 1291/2009 o izboru poročevalskih kmetijskih gospodarstev za določitev dohodkov kmetijskih gospodarstev | 3 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 960/2013 z dne 7. oktobra 2013 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 6 |
| | | SKLEPI |
| | | 2013/487/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 17. julija 2013 o državni pomoči SA.33412 (12/C) (ex 11/N), ki jo namerava Italija izvesti za razvoj logističnih verig in nadgradnjo intermodalnosti
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 4392)

   (
  1
  ) | 8 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

MEDNARODNI SPORAZUMI

2013/486/EU

*

Sklep Sveta z dne 23. septembra 2013 o podpisu Prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Indonezijo o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo, v imenu Evropske unije

1

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 959/2013 z dne 7. oktobra 2013 o spremembi Uredbe (EU) št. 1291/2009 o izboru poročevalskih kmetijskih gospodarstev za določitev dohodkov kmetijskih gospodarstev

3

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 960/2013 z dne 7. oktobra 2013 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

6

SKLEPI

2013/487/EU

*

Sklep Komisije z dne 17. julija 2013 o državni pomoči SA.33412 (12/C) (ex 11/N), ki jo namerava Italija izvesti za razvoj logističnih verig in nadgradnjo intermodalnosti
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 4392)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 4392)

1

8

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 8.10.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 265/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 265/1

---

SKLEP SVETA

z dne 23. septembra 2013

o podpisu Prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Indonezijo o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo, v imenu Evropske unije

(2013/486/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji,

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 207(3) v povezavi s členom 218(5) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je maja 2003 sprejela sporočilo Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Izvrševanje zakonodaje, upravljanje in trgovanje na področju gozdov (FLEGT): predlog akcijskega načrta EU“, v katerem je pozvala, naj se z oblikovanjem prostovoljnih sporazumov o partnerstvu z državami proizvajalkami lesa sprejmejo ukrepi za preprečevanje nezakonite sečnje (v nadaljnjem besedilu: akcijski načrt EU). Sklepi Sveta o akcijskem načrtu so bili sprejeti oktobra 2003 (1), Evropski parlament pa je o tem sprejel resolucijo 11. julija 2005 (2). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je maja 2003 sprejela sporočilo Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Izvrševanje zakonodaje, upravljanje in trgovanje na področju gozdov (FLEGT): predlog akcijskega načrta EU“, v katerem je pozvala, naj se z oblikovanjem prostovoljnih sporazumov o partnerstvu z državami proizvajalkami lesa sprejmejo ukrepi za preprečevanje nezakonite sečnje (v nadaljnjem besedilu: akcijski načrt EU). Sklepi Sveta o akcijskem načrtu so bili sprejeti oktobra 2003 (1), Evropski parlament pa je o tem sprejel resolucijo 11. julija 2005 (2).

| (2) | Svet je 5. decembra 2005 pooblastil Komisijo, da začne pogajanja o sporazumih o partnerstvu za izvajanje akcijskega načrta EU. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 5. decembra 2005 pooblastil Komisijo, da začne pogajanja o sporazumih o partnerstvu za izvajanje akcijskega načrta EU.

| (3) | Uredba Sveta (ES) št. 2173/2005 (3) je vzpostavila shemo izdajanja dovoljenj FLEGT za uvoz lesa v Unijo iz držav, s katerimi je Unija sklenila prostovoljne sporazume o partnerstvu. |
| --- | --- |

(3)

Uredba Sveta (ES) št. 2173/2005 (3) je vzpostavila shemo izdajanja dovoljenj FLEGT za uvoz lesa v Unijo iz držav, s katerimi je Unija sklenila prostovoljne sporazume o partnerstvu.

| (4) | Pogajanja z Republiko Indonezijo so se končala, Prostovoljni sporazum o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Indonezijo o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) pa je bil parafiran 4. maja 2011. |
| --- | --- |

(4)

Pogajanja z Republiko Indonezijo so se končala, Prostovoljni sporazum o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Indonezijo o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) pa je bil parafiran 4. maja 2011.

| (5) | Sporazum bi bilo treba podpisati s pridržkom njegove sklenitve – |
| --- | --- |

(5)

Sporazum bi bilo treba podpisati s pridržkom njegove sklenitve –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Podpis v imenu Unije Prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Indonezijo o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo se odobri s pridržkom sklenitve navedenega sporazuma (4).

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Sporazuma v imenu Unije, s pridržkom njegove sklenitve.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 23. septembra 2013

Za Svet

Predsednik

V. JUKNA

---

(1)  UL C 268, 7.11.2003, str. 1.

1

(2)  UL C 157 E, 6.7.2006, str. 482.

2

(3)  Uredba Sveta (ES) št. 2173/2005 z dne 20. decembra 2005 o vzpostavitvi sheme izdajanja dovoljenj FLEGT za uvoz lesa v Evropsko skupnost (UL L 347, 30.12.2005, str. 1).

3

(4)  Besedilo Sporazuma bo objavljeno skupaj s sklepom o njegovi sklenitvi.

4

---

UREDBE

| 8.10.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 265/3 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 265/3

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 959/2013

z dne 7. oktobra 2013

o spremembi Uredbe (EU) št. 1291/2009 o izboru poročevalskih kmetijskih gospodarstev za določitev dohodkov kmetijskih gospodarstev

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1217/2009 z dne 30. novembra 2009 o vzpostavitvi mreže za zbiranje računovodskih podatkov o dohodkih in poslovanju kmetijskih gospodarstev v Evropski skupnosti (1) in zlasti člena 5(4) in člena 7(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 2 Uredbe Komisije (EU) št. 1291/2009 (2) določa prage ekonomske velikosti kmetijskih gospodarstev, Priloga k navedeni uredbi pa število poročevalskih kmetijskih gospodarstev na enoto. Zaradi pristopa Hrvaške bi bilo treba prag in število poročevalskih kmetijskih gospodarstev določiti tudi zanjo. |
| --- | --- |

(1)

Člen 2 Uredbe Komisije (EU) št. 1291/2009 (2) določa prage ekonomske velikosti kmetijskih gospodarstev, Priloga k navedeni uredbi pa število poročevalskih kmetijskih gospodarstev na enoto. Zaradi pristopa Hrvaške bi bilo treba prag in število poročevalskih kmetijskih gospodarstev določiti tudi zanjo.

| (2) | Poleg tega je treba določiti datum, do katerega mora Hrvaška Komisiji predložiti prvi načrt za izbor poročevalskih kmetijskih gospodarstev. |
| --- | --- |

(2)

Poleg tega je treba določiti datum, do katerega mora Hrvaška Komisiji predložiti prvi načrt za izbor poročevalskih kmetijskih gospodarstev.

| (3) | Strukturna sprememba v Italiji je privedla do zmanjšanja števila najmanjših kmetijskih gospodarstev in njihovega prispevka k celotni kmetijski proizvodnji, tako da se navedena kmetijska gospodarstva lahko izvzamejo iz področja raziskave, da bi zajeli najustreznejši del kmetijske dejavnosti. Da bi zagotovili večjo reprezentativnost vzorca Italije, bi bilo treba prilagoditi prag in število kmetij za to državo. |
| --- | --- |

(3)

Strukturna sprememba v Italiji je privedla do zmanjšanja števila najmanjših kmetijskih gospodarstev in njihovega prispevka k celotni kmetijski proizvodnji, tako da se navedena kmetijska gospodarstva lahko izvzamejo iz področja raziskave, da bi zajeli najustreznejši del kmetijske dejavnosti. Da bi zagotovili večjo reprezentativnost vzorca Italije, bi bilo treba prilagoditi prag in število kmetij za to državo.

| (4) | Uredbo (EU) št. 1291/2009 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Uredbo (EU) št. 1291/2009 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora Skupnosti za mrežo računovodskih podatkov s kmetij – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora Skupnosti za mrežo računovodskih podatkov s kmetij –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (EU) št. 1291/2009 se spremeni:

| 1. | člen 2 se spremeni:






  (a) | med alinei, ki zadevata Francijo in Italijo, se vstavi naslednja alinea:








  „— | : | Hrvaška | : | 4 000 EUR“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1.

člen 2 se spremeni:

(a)

med alinei, ki zadevata Francijo in Italijo, se vstavi naslednja alinea:

„—

:

Hrvaška

:

4 000 EUR“;

| (b) | alinea, ki zadeva Italijo, se nadomesti z:








  „— | : | Italija | : | 8 000 EUR“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(b)

alinea, ki zadeva Italijo, se nadomesti z:

„—

:

Italija

:

8 000 EUR“;

| 2. | drugemu odstavku člena 5 se doda naslednji stavek:
  „Za obračunsko leto 2013 Hrvaška pošlje Komisiji svoj načrt vzorčenja do 31. oktobra 2013.“; |
| --- | --- |

2.

drugemu odstavku člena 5 se doda naslednji stavek:

„Za obračunsko leto 2013 Hrvaška pošlje Komisiji svoj načrt vzorčenja do 31. oktobra 2013.“;

| 3. | Priloga se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi. |
| --- | --- |

3.

Priloga se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Za Hrvaško se uporablja od obračunskega leta 2013.

Za Italijo se uporablja od obračunskega leta 2014.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. oktobra 2013

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 328, 15.12.2009, str. 27.

1

(2)  Uredba Komisije (EU) št. 1291/2009 z dne 18. decembra 2009 o izboru poročevalskih kmetijskih gospodarstev za določitev dohodkov kmetijskih gospodarstev (UL L 347, 24.12.2009, str. 14).

2

---

PRILOGA

| 1. | V Prilogi k Uredbi (EU) št. 1291/2009 se med vrstici za Francijo in Italijo vstavi naslednja vrstica:







  „860 | HRVAŠKA | 1 251“ |
| --- | --- | --- | --- |

1.

V Prilogi k Uredbi (EU) št. 1291/2009 se med vrstici za Francijo in Italijo vstavi naslednja vrstica:

„860

HRVAŠKA

1 251“

| 2. | Vrstice, ki se nanašajo na Italijo, se nadomestijo z naslednjim: | „ITALIJA | |
| --- | --- | --- | --- |
| 221 | Valle D’Aosta | 170 |
| 222 | Piemonte | 594 |
| 230 | Lombardia | 717 |
| 241 | Trento | 282 |
| 242 | Bolzano | 338 |
| 243 | Veneto | 707 |
| 244 | Friuli | 451 |
| 250 | Liguria | 431 |
| 260 | Emilia Romagna | 873 |
| 270 | Toscana | 577 |
| 281 | Marche | 452 |
| 282 | Umbria | 460 |
| 291 | Lazio | 587 |
| 292 | Abruzzo | 572 |
| 301 | Molise | 342 |
| 302 | Campania | 667 |
| 303 | Calabria | 510 |
| 311 | Puglia | 723 |
| 312 | Basilicata | 400 |
| 320 | Sicilia | 706 |
| 330 | Sardegna | 547 |
| Italija skupaj | 11 106“ |

2.

Vrstice, ki se nanašajo na Italijo, se nadomestijo z naslednjim:

„ITALIJA

221

Valle D’Aosta

170

222

Piemonte

594

230

Lombardia

717

241

Trento

282

242

Bolzano

338

243

Veneto

707

244

Friuli

451

250

Liguria

431

260

Emilia Romagna

873

270

Toscana

577

281

Marche

452

282

Umbria

460

291

Lazio

587

292

Abruzzo

572

301

Molise

342

302

Campania

667

303

Calabria

510

311

Puglia

723

312

Basilicata

400

320

Sicilia

706

330

Sardegna

547

Italija skupaj

11 106“

---

| 8.10.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 265/6 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 265/6

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 960/2013

z dne 7. oktobra 2013

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. oktobra 2013

Za Komisijo V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MK | 59,9 |
| ZZ | 59,9 |
| 0707 00 05 | MK | 39,0 |
| TR | 111,1 |
| ZZ | 75,1 |
| 0709 93 10 | TR | 130,1 |
| ZZ | 130,1 |
| 0805 50 10 | AR | 113,7 |
| CL | 90,0 |
| IL | 107,9 |
| TR | 83,3 |
| ZA | 133,5 |
| ZZ | 105,7 |
| 0806 10 10 | BR | 246,2 |
| MK | 32,3 |
| TR | 143,3 |
| ZZ | 140,6 |
| 0808 10 80 | AR | 101,1 |
| BA | 90,5 |
| BR | 89,2 |
| CL | 134,2 |
| NZ | 146,9 |
| US | 119,2 |
| ZA | 139,1 |
| ZZ | 117,2 |
| 0808 30 90 | AR | 199,8 |
| CL | 199,9 |
| TR | 129,6 |
| ZA | 165,9 |
| ZZ | 173,8 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

MK

59,9

ZZ

59,9

0707 00 05

MK

39,0

TR

111,1

ZZ

75,1

0709 93 10

TR

130,1

ZZ

130,1

0805 50 10

AR

113,7

CL

90,0

IL

107,9

TR

83,3

ZA

133,5

ZZ

105,7

0806 10 10

BR

246,2

MK

32,3

TR

143,3

ZZ

140,6

0808 10 80

AR

101,1

BA

90,5

BR

89,2

CL

134,2

NZ

146,9

US

119,2

ZA

139,1

ZZ

117,2

0808 30 90

AR

199,8

CL

199,9

TR

129,6

ZA

165,9

ZZ

173,8

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 8.10.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 265/8 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 265/8

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 17. julija 2013

o državni pomoči SA.33412 (12/C) (ex 11/N), ki jo namerava Italija izvesti za razvoj logističnih verig in nadgradnjo intermodalnosti

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 4392)

(Besedilo v italijanskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2013/487/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu zainteresiranim stranem, naj oddajo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami, in ob upoštevanju teh pripomb (1),

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | Italijanski organi so Komisijo z elektronskim dopisom z dne 27. julija 2011 v skladu s členom 108(3) PDEU obvestili o svoji nameri, da spremenijo shemo pomoči, namenjeno spodbujanju preusmeritve težkih tovornih vozil s cest na morje. Ta priglasitev je bila evidentirana pod številko zadeve SA.33412. |
| --- | --- |

(1)

Italijanski organi so Komisijo z elektronskim dopisom z dne 27. julija 2011 v skladu s členom 108(3) PDEU obvestili o svoji nameri, da spremenijo shemo pomoči, namenjeno spodbujanju preusmeritve težkih tovornih vozil s cest na morje. Ta priglasitev je bila evidentirana pod številko zadeve SA.33412.

| (2) | Komisija in predstavniki italijanskih organov so se sestali 14. septembra 2011. Po tem sestanku je Komisija 23. septembra 2011, 9. decembra 2011, 7. marca 2012 in 16. maja 2012 zahtevala dodatne informacije o priglašenem ukrepu. Italijanski organi so zahtevane informacije posredovali 19. oktobra 2011, 9. novembra 2011, 11. januarja 2012, 19. marca 2012 in 12. junija 2012. |
| --- | --- |

(2)

Komisija in predstavniki italijanskih organov so se sestali 14. septembra 2011. Po tem sestanku je Komisija 23. septembra 2011, 9. decembra 2011, 7. marca 2012 in 16. maja 2012 zahtevala dodatne informacije o priglašenem ukrepu. Italijanski organi so zahtevane informacije posredovali 19. oktobra 2011, 9. novembra 2011, 11. januarja 2012, 19. marca 2012 in 12. junija 2012.

| (3) | Z dopisom z dne 25. julija 2012 je Komisija Italijo obvestila o svojem sklepu, da v zvezi s spremembo sheme pomoči za razvoj logističnih verig in nadgradnjo intermodalnosti začne formalni postopek preiskave v skladu s členom 108(2) PDEU. |
| --- | --- |

(3)

Z dopisom z dne 25. julija 2012 je Komisija Italijo obvestila o svojem sklepu, da v zvezi s spremembo sheme pomoči za razvoj logističnih verig in nadgradnjo intermodalnosti začne formalni postopek preiskave v skladu s členom 108(2) PDEU.

| (4) | Sklep Komisije o začetku postopka (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je vse zainteresirane strani pozvala, naj predložijo svoje pripombe. |
| --- | --- |

(4)

Sklep Komisije o začetku postopka (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je vse zainteresirane strani pozvala, naj predložijo svoje pripombe.

| (5) | Z dopisom z dne 9. avgusta 2012 je Italija predložila svoje pripombe glede sklepa o začetku postopka. |
| --- | --- |

(5)

Z dopisom z dne 9. avgusta 2012 je Italija predložila svoje pripombe glede sklepa o začetku postopka.

| (6) | Z dopisi z dne 15., 30. in 31. oktobra 2012 so zainteresirane strani predložile svoje pripombe glede sklepa o začetku postopka. Komisija je 19. decembra 2012 te pripombe posredovala Italiji, da bi se slednja lahko nanje odzvala. Italija je odgovorila z dopisom z dne 16. januarja 2013. |
| --- | --- |

(6)

Z dopisi z dne 15., 30. in 31. oktobra 2012 so zainteresirane strani predložile svoje pripombe glede sklepa o začetku postopka. Komisija je 19. decembra 2012 te pripombe posredovala Italiji, da bi se slednja lahko nanje odzvala. Italija je odgovorila z dopisom z dne 16. januarja 2013.

2.   PODROBEN OPIS UKREPOV

2.1.   Ozadje

| (7) | Ukrep predvideva spremembo sheme državne pomoči, namenjene spodbujanju preusmeritve težkih tovornih vozil s cest na morje. Subvencije bodo namenjene cestnim prevozniškim podjetjem, ki namesto cestnega prevoza uporabljajo obstoječe ali nove pomorske poti. |
| --- | --- |

(7)

Ukrep predvideva spremembo sheme državne pomoči, namenjene spodbujanju preusmeritve težkih tovornih vozil s cest na morje. Subvencije bodo namenjene cestnim prevozniškim podjetjem, ki namesto cestnega prevoza uporabljajo obstoječe ali nove pomorske poti.

| (8) | Komisija je prvotno shemo pomoči odobrila 20. aprila 2005 za obdobje treh let, in sicer med 1. januarjem 2007 in 31. decembrom 2009 (v nadaljnjem besedilu: odločba iz leta 2005) (3). |
| --- | --- |

(8)

Komisija je prvotno shemo pomoči odobrila 20. aprila 2005 za obdobje treh let, in sicer med 1. januarjem 2007 in 31. decembrom 2009 (v nadaljnjem besedilu: odločba iz leta 2005) (3).

| (9) | V skladu s to shemo so cestna prevozniška podjetja, ki so prejemala pomoč, morala še tri leta zagotavljati enako število prevozov ali enako količino prepeljanega blaga kot v obdobju, na katero se je shema pomoči nanašala (4). |
| --- | --- |

(9)

V skladu s to shemo so cestna prevozniška podjetja, ki so prejemala pomoč, morala še tri leta zagotavljati enako število prevozov ali enako količino prepeljanega blaga kot v obdobju, na katero se je shema pomoči nanašala (4).

| (10) | Uvodna izjava 26 odločbe iz leta 2005 italijanskim organom nalaga obveznost, da morajo Komisiji redno poročati o razvoju in učinku pomoči na prometno politiko in okolje. |
| --- | --- |

(10)

Uvodna izjava 26 odločbe iz leta 2005 italijanskim organom nalaga obveznost, da morajo Komisiji redno poročati o razvoju in učinku pomoči na prometno politiko in okolje.

| (11) | Komisiji je bilo predloženo poročilo o izvajanju nalog, v katerem so bili poudarjeni glavni trendi na trgu med letoma 2007 in 2009 ter izpostavljena potreba po dvoletnem podaljšanju prvotne sheme. |
| --- | --- |

(11)

Komisiji je bilo predloženo poročilo o izvajanju nalog, v katerem so bili poudarjeni glavni trendi na trgu med letoma 2007 in 2009 ter izpostavljena potreba po dvoletnem podaljšanju prvotne sheme.

| (12) | V poročilu je bilo med drugim navedeno, da:






  (a) | je bil skupni znesek dejansko dodeljene pomoči manjši od tistega, ki je bil temu namenjen in odobren z odločbo iz leta 2005; |
| --- | --- | --- |

(12)

V poročilu je bilo med drugim navedeno, da:

(a)

je bil skupni znesek dejansko dodeljene pomoči manjši od tistega, ki je bil temu namenjen in odobren z odločbo iz leta 2005;

| (b) | se je v tem obdobju stalno povečevala pogostost prevozov na domačih progah, kot je prikazano spodaj.








  Pogostost | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Domače proge | 325 819 | 349 406 | 372 110 |
| Proge v EU (5) | 136 030 | 139 722 | 107 203 |
| Skupaj | 461 849 | 489 128 | 479 313 |

(b)

se je v tem obdobju stalno povečevala pogostost prevozov na domačih progah, kot je prikazano spodaj.

Pogostost

2007

2008

2009

Domače proge

325 819

349 406

372 110

Proge v EU (5)

136 030

139 722

107 203

Skupaj

461 849

489 128

479 313

Glede na informacije, ki so jih posredovali italijanski organi, je zmanjšanje števila prevozov na progah v EU, ki je bilo zabeleženo v letu 2009 (kar posredno pomeni zmanjšanje javnega prispevka), neposredna posledica gospodarske krize, ki je pomembno vplivala na trg.

| (c) | Trend pri obsegu tovornega prometa je podoben, in sicer stalno povečevanje prevozov na domačih progah in njihovo zmanjševanje na progah znotraj EU. Kljub temu pa se je skupni obseg tovornega prometa v referenčnem obdobju stalno povečeval. |
| --- | --- |

(c)

Trend pri obsegu tovornega prometa je podoben, in sicer stalno povečevanje prevozov na domačih progah in njihovo zmanjševanje na progah znotraj EU. Kljub temu pa se je skupni obseg tovornega prometa v referenčnem obdobju stalno povečeval.

| (d) | Predvideno skupno število prevozov v letu 2010 naj bi znašalo 564 519. |
| --- | --- |

(d)

Predvideno skupno število prevozov v letu 2010 naj bi znašalo 564 519.

2.2.   Cilj sheme pomoči

| (13) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 3, je shema namenjena spodbujanju preusmeritve tovornega prometa s cest na morje. |
| --- | --- |

(13)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 3, je shema namenjena spodbujanju preusmeritve tovornega prometa s cest na morje.

2.3.   Nacionalna pravna podlaga

| (14) | Shema pomoči temelji na:






  (a) | členu 3(2 quater) zakonskega odloka št. 209 z dne 24. Septembra 2002, kakor je bil spremenjen z zakonom št. 265 z dne 22. novembra 2002; |
| --- | --- | --- |

(14)

Shema pomoči temelji na:

(a)

členu 3(2 quater) zakonskega odloka št. 209 z dne 24. Septembra 2002, kakor je bil spremenjen z zakonom št. 265 z dne 22. novembra 2002;

| (b) | odloku predsednika Italijanske republike št. 205 z dne 11. aprila 2006; |
| --- | --- |

(b)

odloku predsednika Italijanske republike št. 205 z dne 11. aprila 2006;

| (c) | členu 2(250) zakona št. 191 z dne 23. decembra 2009; |
| --- | --- |

(c)

členu 2(250) zakona št. 191 z dne 23. decembra 2009;

| (d) | odloku italijanskega ministrstva za infrastrukturo in promet z dne 31. januarja 2011 o odobritvi podaljšanja obstoječe sheme za leto 2010 in ustreznem odloku za leto 2011, ki ga mora odobriti Komisija, pri čemer je bil ta že sprejet. Vendar pa se je Italija med formalnim postopkom preiskave zavezala, da bo podaljšanje skrajšala za eno leto. |
| --- | --- |

(d)

odloku italijanskega ministrstva za infrastrukturo in promet z dne 31. januarja 2011 o odobritvi podaljšanja obstoječe sheme za leto 2010 in ustreznem odloku za leto 2011, ki ga mora odobriti Komisija, pri čemer je bil ta že sprejet. Vendar pa se je Italija med formalnim postopkom preiskave zavezala, da bo podaljšanje skrajšala za eno leto.

2.4.   Proračun

| (15) | Skupni proračun za predlagano spremembo je 60 milijonov EUR (30 milijonov EUR za leto 2010 in 30 milijonov EUR za leto 2011). |
| --- | --- |

(15)

Skupni proračun za predlagano spremembo je 60 milijonov EUR (30 milijonov EUR za leto 2010 in 30 milijonov EUR za leto 2011).

2.5.   Trajanje

| (16) | Italijanski organi so priglasili spremembo sheme v obliki dvoletnega podaljšanja (za leti 2010 in 2011). Italijanski organi so tudi potrdili, da pomoč za opravljanje pomorskih storitev v letih 2010 in 2011 še ni bila izplačana in da naj bi se ukrep izvajal le po odobritvi Komisije. |
| --- | --- |

(16)

Italijanski organi so priglasili spremembo sheme v obliki dvoletnega podaljšanja (za leti 2010 in 2011). Italijanski organi so tudi potrdili, da pomoč za opravljanje pomorskih storitev v letih 2010 in 2011 še ni bila izplačana in da naj bi se ukrep izvajal le po odobritvi Komisije.

2.6.   Spremembe sheme državne pomoči

| (17) | Spremembe, ki so jih priglasili italijanski organi, se nanašajo na:






  (a) | podaljšanje sheme pomoči za leti 2010 in 2011; |
| --- | --- | --- |

(17)

Spremembe, ki so jih priglasili italijanski organi, se nanašajo na:

(a)

podaljšanje sheme pomoči za leti 2010 in 2011;

| (b) | nov skupni proračun v višini 60 milijonov EUR, tj. 30 milijonov EUR za vsako leto podaljšanja. |
| --- | --- |

(b)

nov skupni proračun v višini 60 milijonov EUR, tj. 30 milijonov EUR za vsako leto podaljšanja.

| (18) | Italija se je med formalnim postopkom preiskave zavezala, da bo skrajšala podaljšanje z dveh let le na eno leto. |
| --- | --- |

(18)

Italija se je med formalnim postopkom preiskave zavezala, da bo skrajšala podaljšanje z dveh let le na eno leto.

| (19) | Italijanski organi so potrdili, da med podaljšanjem ne bodo izvajali dodatnih ukrepov, kot so na primer tisti, ki so bili odobreni z odločbo iz leta 2005. |
| --- | --- |

(19)

Italijanski organi so potrdili, da med podaljšanjem ne bodo izvajali dodatnih ukrepov, kot so na primer tisti, ki so bili odobreni z odločbo iz leta 2005.

2.7.   Razlogi za spremembo

| (20) | Italijanski organi so pojasnili, da je izpolnitev načrtovanih ciljev (utrditev spremembe prevoza, ki jo spodbuja prvotna shema, in nadaljnji razvoj subvencioniranih prog) ogrožena zaradi gospodarske krize. |
| --- | --- |

(20)

Italijanski organi so pojasnili, da je izpolnitev načrtovanih ciljev (utrditev spremembe prevoza, ki jo spodbuja prvotna shema, in nadaljnji razvoj subvencioniranih prog) ogrožena zaradi gospodarske krize.

| (21) | Italija se je med formalnim postopkom preiskave tudi zavezala, da bo za dodatno leto podaljšala obveznost opravljanja komercialnih prevoznih storitev, ne da bi za to dodelila pomoč. |
| --- | --- |

(21)

Italija se je med formalnim postopkom preiskave tudi zavezala, da bo za dodatno leto podaljšala obveznost opravljanja komercialnih prevoznih storitev, ne da bi za to dodelila pomoč.

2.8.   Kumulacija

| (22) | Kumulacija z regionalnimi subvencijami za isti namen je dovoljena do višine 30 % skupnih prevoznih stroškov. |
| --- | --- |

(22)

Kumulacija z regionalnimi subvencijami za isti namen je dovoljena do višine 30 % skupnih prevoznih stroškov.

2.9.   Upravičenci

| (23) | V okviru te sheme lahko za sredstva zaprosijo vsa cestna prevozniška podjetja Unije, vključno z začasnimi ali trajnimi skupinami in združenji prevoznikov, ki svoja vozila in priklopnike (z vozniki ali brez) vkrcajo na tovorne ladje, da bi uporabili posebne plovne poti, določene z odlokom ministra za infrastrukturo in promet. |
| --- | --- |

(23)

V okviru te sheme lahko za sredstva zaprosijo vsa cestna prevozniška podjetja Unije, vključno z začasnimi ali trajnimi skupinami in združenji prevoznikov, ki svoja vozila in priklopnike (z vozniki ali brez) vkrcajo na tovorne ladje, da bi uporabili posebne plovne poti, določene z odlokom ministra za infrastrukturo in promet.

2.10.   Oblika in intenzivnost pomoči

| (24) | Pomoč bo dodeljena v obliki nepovratne subvencije, katere raven ustreza razliki med zunanjimi stroški pomorskega in cestnega prevoza. |
| --- | --- |

(24)

Pomoč bo dodeljena v obliki nepovratne subvencije, katere raven ustreza razliki med zunanjimi stroški pomorskega in cestnega prevoza.

| (25) | Ta razlika bo izračunana na podlagi posodobljene študije, ki jo je izvedlo okoljsko združenje „Friends of the Earth“ (6). Dejavniki, ki se upoštevajo pri teh izračunih, so toplogredni plini, onesnaževanje zraka, hrup, zastoji in nesreče. Ta študija je bila posodobljena na podlagi rezultatov prvega obdobja uporabe t. i. sheme „Ecobonus“. Razlika pri družbenih in okoljskih stroških, nastalih z uporabo pomorskih avtocest namesto cestnega prevoza, je privedla do prihranka v višini 411 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(25)

Ta razlika bo izračunana na podlagi posodobljene študije, ki jo je izvedlo okoljsko združenje „Friends of the Earth“ (6). Dejavniki, ki se upoštevajo pri teh izračunih, so toplogredni plini, onesnaževanje zraka, hrup, zastoji in nesreče. Ta študija je bila posodobljena na podlagi rezultatov prvega obdobja uporabe t. i. sheme „Ecobonus“. Razlika pri družbenih in okoljskih stroških, nastalih z uporabo pomorskih avtocest namesto cestnega prevoza, je privedla do prihranka v višini 411 milijonov EUR.

| (26) | Ta študija kaže, da polno težko tovorno vozilo, ki je dolgo 14 metrov in opravi po cesti 100 km, povzroči za približno 212,58 EUR zunanjih stroškov, medtem ko so zunanji stroški opravljenih 100 km po morju ocenjeni na približno 79,37 EUR. Razlika pri 100 km razdalje je 133,21 EUR. To povprečje bo osnova za popuste, ki se bodo uporabljali za cestna prevozniška podjetja, kadar bodo slednja uporabila izbrane plovne proge. Znesek bo prilagojen posebnim tržnim razmeram na določenih progah. |
| --- | --- |

(26)

Ta študija kaže, da polno težko tovorno vozilo, ki je dolgo 14 metrov in opravi po cesti 100 km, povzroči za približno 212,58 EUR zunanjih stroškov, medtem ko so zunanji stroški opravljenih 100 km po morju ocenjeni na približno 79,37 EUR. Razlika pri 100 km razdalje je 133,21 EUR. To povprečje bo osnova za popuste, ki se bodo uporabljali za cestna prevozniška podjetja, kadar bodo slednja uporabila izbrane plovne proge. Znesek bo prilagojen posebnim tržnim razmeram na določenih progah.

2.11.   Postopek

| (27) | Upravičenci bodo morali opraviti določeno število prevozov, ki bodo določeni letno za posamezno izbrano progo. Prijavljena podjetja so morala na posamezni progi letno opraviti najmanj 80 prevozov. |
| --- | --- |

(27)

Upravičenci bodo morali opraviti določeno število prevozov, ki bodo določeni letno za posamezno izbrano progo. Prijavljena podjetja so morala na posamezni progi letno opraviti najmanj 80 prevozov.

| (28) | Poleg osnovne pomoči bo tistim podjetjem, ki na določeni plovni progi letno opravijo več kot 1 600 prevozov, dodeljen dodaten „bonus“. Kljub temu ne sme biti presežena največja intenzivnost pomoči, ki znaša 30 %. Namen te dodatne pomoči je spodbujanje podjetij k združevanju in povečanje zasedenosti ladij, ki se uporabljajo za prevoz tovora. |
| --- | --- |

(28)

Poleg osnovne pomoči bo tistim podjetjem, ki na določeni plovni progi letno opravijo več kot 1 600 prevozov, dodeljen dodaten „bonus“. Kljub temu ne sme biti presežena največja intenzivnost pomoči, ki znaša 30 %. Namen te dodatne pomoči je spodbujanje podjetij k združevanju in povečanje zasedenosti ladij, ki se uporabljajo za prevoz tovora.

| (29) | Upravičene pomorske proge bodo določene z ministrskim odlokom na podlagi naslednjih meril:






  (a) | primernost pomorske proge za spodbujanje preusmeritve znatne količine prometa s cest na morje; |
| --- | --- | --- |

(29)

Upravičene pomorske proge bodo določene z ministrskim odlokom na podlagi naslednjih meril:

(a)

primernost pomorske proge za spodbujanje preusmeritve znatne količine prometa s cest na morje;

| (b) | primernost pomorske proge za zmanjšanje zastojev v italijanskem cestnem omrežju; |
| --- | --- |

(b)

primernost pomorske proge za zmanjšanje zastojev v italijanskem cestnem omrežju;

| (c) | predvideno izboljšanje okolja pri uporabi pomorske proge v primerjavi z ustrezno cestno progo. |
| --- | --- |

(c)

predvideno izboljšanje okolja pri uporabi pomorske proge v primerjavi z ustrezno cestno progo.

| (30) | Nove izbrane pomorske proge bodo tiste, ki trenutno še niso ustrezno pokrite. |
| --- | --- |

(30)

Nove izbrane pomorske proge bodo tiste, ki trenutno še niso ustrezno pokrite.

| (31) | Vloge morajo vsebovati zavezo upravičencev, da bodo še tri leta zagotavljali enako število prevozov ali enako količino prepeljanega blaga kot v obdobju, na katero se je shema nanašala. Medtem ko je Komisija preiskovala ta ukrep, je Italija za eno leto podaljšala navedeno triletno obdobje. |
| --- | --- |

(31)

Vloge morajo vsebovati zavezo upravičencev, da bodo še tri leta zagotavljali enako število prevozov ali enako količino prepeljanega blaga kot v obdobju, na katero se je shema nanašala. Medtem ko je Komisija preiskovala ta ukrep, je Italija za eno leto podaljšala navedeno triletno obdobje.

| (32) | Pomoč bo dodeljena samo pod pogojem, da se tarife v skladu s stopnjo inflacije ohranijo na enaki ravni. |
| --- | --- |

(32)

Pomoč bo dodeljena samo pod pogojem, da se tarife v skladu s stopnjo inflacije ohranijo na enaki ravni.

| (33) | Pomoč se lahko po proučitvi ustreznih dokumentov odobri retrospektivno, in sicer v okviru razpoložljivih in dodeljenih sredstev za ta konkreten namen. Če navedena pomoč preseže razpoložljiva sredstva za zadevno leto, bo s posebnim sklepom ministra določen obseg prispevkov. |
| --- | --- |

(33)

Pomoč se lahko po proučitvi ustreznih dokumentov odobri retrospektivno, in sicer v okviru razpoložljivih in dodeljenih sredstev za ta konkreten namen. Če navedena pomoč preseže razpoložljiva sredstva za zadevno leto, bo s posebnim sklepom ministra določen obseg prispevkov.

3.   RAZLOGI ZA ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

3.1.   Obstoj pomoči

| (34) | Komisija je v sklepu o začetku postopka navedla, da so imela cestna prevozniška podjetja zaradi spremenjene sheme prednost, ki je na tej ravni pomenila državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(34)

Komisija je v sklepu o začetku postopka navedla, da so imela cestna prevozniška podjetja zaradi spremenjene sheme prednost, ki je na tej ravni pomenila državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.

| (35) | Komisija je poleg tega menila, da bi lahko taka posredna prednost, ki je rezultat spremenjene sheme, koristila tudi prevoznikom, ki za cestna prevozniška podjetja opravljajo pomorski prevoz. |
| --- | --- |

(35)

Komisija je poleg tega menila, da bi lahko taka posredna prednost, ki je rezultat spremenjene sheme, koristila tudi prevoznikom, ki za cestna prevozniška podjetja opravljajo pomorski prevoz.

3.2.   Združljivost pomoči

| (36) | Glede združljivosti spremenjene sheme je Komisija najprej ugotovila, da je bila prvotna shema združljiva z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(c) PDEU. |
| --- | --- |

(36)

Glede združljivosti spremenjene sheme je Komisija najprej ugotovila, da je bila prvotna shema združljiva z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(c) PDEU.

| (37) | Komisija je tudi ugotovila, da se zdi priglašena sprememba sheme v nasprotju s pogoji iz odločbe iz leta 2005, v skladu s katero so se cestna prevozniška podjetja, ki imajo korist od prvotno odobrene sheme pomoči, zavezala, da bodo še tri leta po poteku sheme zagotavljala enako število prevozov ali enako količino prepeljanega blaga kot v obdobju, na katero se je shema pomoči nanašala, ne da bi za to dodelila pomoč. |
| --- | --- |

(37)

Komisija je tudi ugotovila, da se zdi priglašena sprememba sheme v nasprotju s pogoji iz odločbe iz leta 2005, v skladu s katero so se cestna prevozniška podjetja, ki imajo korist od prvotno odobrene sheme pomoči, zavezala, da bodo še tri leta po poteku sheme zagotavljala enako število prevozov ali enako količino prepeljanega blaga kot v obdobju, na katero se je shema pomoči nanašala, ne da bi za to dodelila pomoč.

| (38) | Komisija je nadalje ugotovila, da bi morala oceniti združljivost te pomoči na podlagi točke 10 smernic Skupnosti o državni pomoči pomorskemu prometu (v nadaljnjem besedilu: smernice o pomorskem prometu) (7), v kolikor pomorski prevozniki, ki za cestna prevozniška podjetja opravljajo storitve pomorskega prevoza, veljajo za posredne upravičence sheme (8). |
| --- | --- |

(38)

Komisija je nadalje ugotovila, da bi morala oceniti združljivost te pomoči na podlagi točke 10 smernic Skupnosti o državni pomoči pomorskemu prometu (v nadaljnjem besedilu: smernice o pomorskem prometu) (7), v kolikor pomorski prevozniki, ki za cestna prevozniška podjetja opravljajo storitve pomorskega prevoza, veljajo za posredne upravičence sheme (8).

| (39) | Ker bi se v tem primeru s pomočjo, ki bi jo prejeli pomorski prevozniki, financirale obstoječe proge, in sicer dlje kot tri leta, Komisija na tej stopnji dvomi v združljivost spremenjene sheme z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(39)

Ker bi se v tem primeru s pomočjo, ki bi jo prejeli pomorski prevozniki, financirale obstoječe proge, in sicer dlje kot tri leta, Komisija na tej stopnji dvomi v združljivost spremenjene sheme z notranjim trgom.

4.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

| (40) | Komisija je prejela pripombe treh združenj prevoznikov, in sicer CETM, ANITA in Središča za spodbujanje pomorskega prevoza na kratkih razdaljah. |
| --- | --- |

(40)

Komisija je prejela pripombe treh združenj prevoznikov, in sicer CETM, ANITA in Središča za spodbujanje pomorskega prevoza na kratkih razdaljah.

| (41) | Zainteresirane strani so v bistvu podprle stališče, ki ga je Italija zavzela v zvezi z gospodarsko krizo in njenim splošnim vplivom na prevozne dejavnosti. |
| --- | --- |

(41)

Zainteresirane strani so v bistvu podprle stališče, ki ga je Italija zavzela v zvezi z gospodarsko krizo in njenim splošnim vplivom na prevozne dejavnosti.

| (42) | Tretje strani so poudarile vpliv gospodarske krize na prometni sektor, ki je bil tako velik, da je onemogočil nadaljnji razvoj prvotno predvidene ravni intermodalnega prometa. |
| --- | --- |

(42)

Tretje strani so poudarile vpliv gospodarske krize na prometni sektor, ki je bil tako velik, da je onemogočil nadaljnji razvoj prvotno predvidene ravni intermodalnega prometa.

5.   PRIPOMBE ITALIJE

| (43) | Pripombe Italije glede sklepa o začetku postopka so povzete spodaj. |
| --- | --- |

(43)

Pripombe Italije glede sklepa o začetku postopka so povzete spodaj.

| (44) | Prvič, Italija je trdila, da je bila zaveza cestnih prevozniških podjetij o zagotavljanju enake ravni prometa kot v obdobju, na katero se je shema pomoči nanašala, dana v povsem drugačnem tržnem okviru. Ker obsega in trajanja krize takrat ni bilo mogoče predvideti, bi Komisija morala upoštevati izredne okoliščine, ki so privedle do potrebe po spremembi sheme, kot je bila priglašena. |
| --- | --- |

(44)

Prvič, Italija je trdila, da je bila zaveza cestnih prevozniških podjetij o zagotavljanju enake ravni prometa kot v obdobju, na katero se je shema pomoči nanašala, dana v povsem drugačnem tržnem okviru. Ker obsega in trajanja krize takrat ni bilo mogoče predvideti, bi Komisija morala upoštevati izredne okoliščine, ki so privedle do potrebe po spremembi sheme, kot je bila priglašena.

| (45) | Predvideno je bilo, da se bo intermodalna preusmeritev utrdila, ko se bo pomorski promet v smislu prevozov in tonaže v letu 2011 v primerjavi z letom 2007 povečal za eno tretjino. Ta cilj je bil predviden na podlagi študije, ki sta jo junija 2002 izvedli CETENA in COFIR v okviru „izrednega raziskovalnega programa za razvoj morskih ali rečnih plovil za obrežno plovbo“. |
| --- | --- |

(45)

Predvideno je bilo, da se bo intermodalna preusmeritev utrdila, ko se bo pomorski promet v smislu prevozov in tonaže v letu 2011 v primerjavi z letom 2007 povečal za eno tretjino. Ta cilj je bil predviden na podlagi študije, ki sta jo junija 2002 izvedli CETENA in COFIR v okviru „izrednega raziskovalnega programa za razvoj morskih ali rečnih plovil za obrežno plovbo“.

| (46) | Vendar pa je gospodarska kriza, ki se je začela v drugi polovici leta 2008, prizadela prevozniška podjetja, ki sodelujejo v shemi, na polovici njenega izvajanja, zaradi česar slednja niso mogla utrditi doseženih ravni intermodalnega prometa. Komisija bi morala zaradi upada naročil in gospodarske krize upoštevati zlasti zmanjšanje števila prevozov in tonaže. |
| --- | --- |

(46)

Vendar pa je gospodarska kriza, ki se je začela v drugi polovici leta 2008, prizadela prevozniška podjetja, ki sodelujejo v shemi, na polovici njenega izvajanja, zaradi česar slednja niso mogla utrditi doseženih ravni intermodalnega prometa. Komisija bi morala zaradi upada naročil in gospodarske krize upoštevati zlasti zmanjšanje števila prevozov in tonaže.

| (47) | Drugič, v podporo priglašene spremembe je Italija poudarila, da proračun za prvotno shemo ni bil v celoti uporabljen, kar pomeni, da sredstva, potrebna za priglašene spremembe, še vedno spadajo v prvotni okvir proračuna. |
| --- | --- |

(47)

Drugič, v podporo priglašene spremembe je Italija poudarila, da proračun za prvotno shemo ni bil v celoti uporabljen, kar pomeni, da sredstva, potrebna za priglašene spremembe, še vedno spadajo v prvotni okvir proračuna.

| (48) | Tretjič, Komisija bi morala upoštevati dejstvo, da se nobena zainteresirana stran ni pritožila ne na nacionalni ravni ne na ravni Unije. To bi bilo treba upoštevati kot pokazatelj, da ni prišlo do neupravičenega izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(48)

Tretjič, Komisija bi morala upoštevati dejstvo, da se nobena zainteresirana stran ni pritožila ne na nacionalni ravni ne na ravni Unije. To bi bilo treba upoštevati kot pokazatelj, da ni prišlo do neupravičenega izkrivljanja konkurence.

| (49) | Nazadnje je Italija trdila, da bi v primeru, če bi se morebitne koristi ukrepa za pomorska podjetja obravnavale kot pomoč v smislu člena 107 PDEU, to nujno pomenilo, da bi morala Komisija oceniti tudi učinke ukrepa na druge povezane dejavnosti, kot so vzdrževanje dokov, ladijski zastopniki in pristaniški operaterji. Po navedbah italijanskih organov bi bil tak pristop v nasprotju z dosedanjo in sodno prakso. |
| --- | --- |

(49)

Nazadnje je Italija trdila, da bi v primeru, če bi se morebitne koristi ukrepa za pomorska podjetja obravnavale kot pomoč v smislu člena 107 PDEU, to nujno pomenilo, da bi morala Komisija oceniti tudi učinke ukrepa na druge povezane dejavnosti, kot so vzdrževanje dokov, ladijski zastopniki in pristaniški operaterji. Po navedbah italijanskih organov bi bil tak pristop v nasprotju z dosedanjo in sodno prakso.

| (50) | Da bi Italija odpravila pomisleke Komisije glede združljivosti priglašenega podaljšanja, se je v okviru formalnega postopka preiskave zavezala, da bo spremenila priglašeni ukrep, tako da bo skrajšala podaljšanje z dveh let na eno leto in sočasno podaljšala obveznost opravljanja komercialnih prevoznih storitev za dodatno leto, ne da bi za to dodelila pomoč. |
| --- | --- |

(50)

Da bi Italija odpravila pomisleke Komisije glede združljivosti priglašenega podaljšanja, se je v okviru formalnega postopka preiskave zavezala, da bo spremenila priglašeni ukrep, tako da bo skrajšala podaljšanje z dveh let na eno leto in sočasno podaljšala obveznost opravljanja komercialnih prevoznih storitev za dodatno leto, ne da bi za to dodelila pomoč.

6.   PRIPOMBE ITALIJE GLEDE PRIPOMB ZAINTERESIRANIH STRANI

| (51) | Z dopisom z dne 16. januarja 2013 so italijanski organi v okviru formalnega postopka preiskave Komisiji predložili svoje pripombe glede pripomb zainteresiranih strani. |
| --- | --- |

(51)

Z dopisom z dne 16. januarja 2013 so italijanski organi v okviru formalnega postopka preiskave Komisiji predložili svoje pripombe glede pripomb zainteresiranih strani.

| (52) | Italijanski organi so podprli pripombe treh zgoraj navedenih združenj prevoznikov, in sicer zlasti tiste, ki so se nanašale na odsotnost neupravičenega izkrivljanja konkurence in opredelitev morebitnih ugodnosti za ladjarska podjetja. |
| --- | --- |

(52)

Italijanski organi so podprli pripombe treh zgoraj navedenih združenj prevoznikov, in sicer zlasti tiste, ki so se nanašale na odsotnost neupravičenega izkrivljanja konkurence in opredelitev morebitnih ugodnosti za ladjarska podjetja.

7.   OCENA POMOČI

7.1.   Obstoj pomoči

| (53) | V skladu s členom 107(1) PDEU, razen če navedena pogodba ne določa drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, v kolikor prizadene trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(53)

V skladu s členom 107(1) PDEU, razen če navedena pogodba ne določa drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, v kolikor prizadene trgovino med državami članicami.

| (54) | Merila iz člena 107(1) so kumulativna. Zato morajo biti izpolnjena vsa merila, da bi se ugotovilo, ali priglašeni ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. Da bi finančna podpora pomenila državno pomoč, mora:






  (a) | biti dodeljena s strani države ali prek državnih sredstev; |
| --- | --- | --- |

(54)

Merila iz člena 107(1) so kumulativna. Zato morajo biti izpolnjena vsa merila, da bi se ugotovilo, ali priglašeni ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. Da bi finančna podpora pomenila državno pomoč, mora:

(a)

biti dodeljena s strani države ali prek državnih sredstev;

| (b) | dajati prednost posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga (selektivnost); |
| --- | --- |

(b)

dajati prednost posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga (selektivnost);

| (c) | dajati gospodarsko prednost podjetjem, ki jo prejmejo; |
| --- | --- |

(c)

dajati gospodarsko prednost podjetjem, ki jo prejmejo;

| (d) | izkrivljati konkurenco in prizadeti trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(d)

izkrivljati konkurenco in prizadeti trgovino med državami članicami.

| (55) | V tem primeru je javno financiranje predlagane spremembe dodeljeno s strani države in prek državnih sredstev. Poleg tega daje prednost le posameznim podjetjem in je zato selektivno. |
| --- | --- |

(55)

V tem primeru je javno financiranje predlagane spremembe dodeljeno s strani države in prek državnih sredstev. Poleg tega daje prednost le posameznim podjetjem in je zato selektivno.

| (56) | Komisija meni, da predlagana sprememba daje gospodarsko prednost cestnim prevozniškim podjetjem, ki opravljajo prevoze in so upravičenci sheme, in sicer tako, da jih razbremeni dela njihovih operativnih stroškov. |
| --- | --- |

(56)

Komisija meni, da predlagana sprememba daje gospodarsko prednost cestnim prevozniškim podjetjem, ki opravljajo prevoze in so upravičenci sheme, in sicer tako, da jih razbremeni dela njihovih operativnih stroškov.

| (57) | Komisija tudi ugotavlja, da spremenjena shema, čeprav je namenjena neposredno cestnim prevozniškim podjetjem, nedvomno vodi do povečanja povpraševanja na trgu po posameznih pomorskih storitvah in s tem povezanega povečanja prihodkov. Komisija zato ugotavlja, da spremenjena shema daje gospodarsko prednost pomorskim podjetjem. |
| --- | --- |

(57)

Komisija tudi ugotavlja, da spremenjena shema, čeprav je namenjena neposredno cestnim prevozniškim podjetjem, nedvomno vodi do povečanja povpraševanja na trgu po posameznih pomorskih storitvah in s tem povezanega povečanja prihodkov. Komisija zato ugotavlja, da spremenjena shema daje gospodarsko prednost pomorskim podjetjem.

| (58) | Nazadnje, kadar pomoč, ki jo dodeli država članica, okrepi položaj enega podjetja glede na druga podjetja, ki si konkurirajo pri trgovini v Uniji, je slednja treba obravnavati kot prizadeta zaradi te pomoči (9). Zadostuje, da prejemnik pomoči konkurira drugim podjetjem na trgih, odprtih za konkurenco (10). V tem primeru so upravičenci konkurenti drugim podjetjem v Uniji. Zato bi priglašeni ukrep lahko izkrivljal konkurenco in vplival na trgovino na notranjem trgu. |
| --- | --- |

(58)

Nazadnje, kadar pomoč, ki jo dodeli država članica, okrepi položaj enega podjetja glede na druga podjetja, ki si konkurirajo pri trgovini v Uniji, je slednja treba obravnavati kot prizadeta zaradi te pomoči (9). Zadostuje, da prejemnik pomoči konkurira drugim podjetjem na trgih, odprtih za konkurenco (10). V tem primeru so upravičenci konkurenti drugim podjetjem v Uniji. Zato bi priglašeni ukrep lahko izkrivljal konkurenco in vplival na trgovino na notranjem trgu.

| (59) | Komisija ob upoštevanju teh ugotovitev meni, da spremenjena shema pomoči vključuje pomoč za cestna prevozniška in pomorska podjetja v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(59)

Komisija ob upoštevanju teh ugotovitev meni, da spremenjena shema pomoči vključuje pomoč za cestna prevozniška in pomorska podjetja v smislu člena 107(1) PDEU.

7.2.   Zakonitost pomoči

| (60) | Ukrep se ni začel izvajati pred uradno odobritvijo Komisije. Komisija je seznanjena z dejstvom, da bo pomoč v okviru razširjene sheme izplačana šele po njeni odobritvi. Italijanski organi so zato izpolnili svojo obveznost mirovanja v skladu s členom 108(3) PDEU. |
| --- | --- |

(60)

Ukrep se ni začel izvajati pred uradno odobritvijo Komisije. Komisija je seznanjena z dejstvom, da bo pomoč v okviru razširjene sheme izplačana šele po njeni odobritvi. Italijanski organi so zato izpolnili svojo obveznost mirovanja v skladu s členom 108(3) PDEU.

| (61) | Ker se priglašeno podaljšanje nanaša na časovno obdobje, ki je že preteklo, Komisija istočasno ugotavlja, da je zaradi sheme nujno prišlo do povečanja povpraševanja po pomorskih storitvah med njihovo uporabo. |
| --- | --- |

(61)

Ker se priglašeno podaljšanje nanaša na časovno obdobje, ki je že preteklo, Komisija istočasno ugotavlja, da je zaradi sheme nujno prišlo do povečanja povpraševanja po pomorskih storitvah med njihovo uporabo.

7.3.   Združljivost pomoči

| (62) | Komisija ugotavlja, da je edina sprememba prejšnje sheme časovno podaljšanje in posledično dodatno financiranje. Dodatni ukrepi v okviru podaljšanja ne bodo subvencionirani. Vsi drugi elementi ostanejo isti kot v shemi, ki jo je Komisija ocenila v svoji odločbi z dne 20. aprila 2005. |
| --- | --- |

(62)

Komisija ugotavlja, da je edina sprememba prejšnje sheme časovno podaljšanje in posledično dodatno financiranje. Dodatni ukrepi v okviru podaljšanja ne bodo subvencionirani. Vsi drugi elementi ostanejo isti kot v shemi, ki jo je Komisija ocenila v svoji odločbi z dne 20. aprila 2005.

| (63) | Italija se je med formalnim postopkom preiskave zavezala, da bo skrajšala podaljšanje z dveh let na eno leto. Zavezala se je tudi, da bo za dodatno leto podaljšala obveznost opravljanja komercialnih prevoznih storitev, ne da bi za to dodelila pomoč. |
| --- | --- |

(63)

Italija se je med formalnim postopkom preiskave zavezala, da bo skrajšala podaljšanje z dveh let na eno leto. Zavezala se je tudi, da bo za dodatno leto podaljšala obveznost opravljanja komercialnih prevoznih storitev, ne da bi za to dodelila pomoč.

| (64) | V točki 10 smernic o pomorskem prometu je določenih več meril za ocenjevanje združljivosti ukrepa, ki bi izboljšal intermodalne verige in razbremenil ceste. Vendar pa Komisija glede slednjega meni, da je treba te pogoje ocenjevati ob upoštevanju posebnih okoliščin tega primera (sprememba obstoječe sheme pomoči, ki je že bila neposredno odobrena v skladu s členom 107(3)(c) PDEU) in izrednih okoliščin, ki so znatno spremenile tržne razmere, ki so obstajale v času, ko je Komisija prvič odobrila shemo. |
| --- | --- |

(64)

V točki 10 smernic o pomorskem prometu je določenih več meril za ocenjevanje združljivosti ukrepa, ki bi izboljšal intermodalne verige in razbremenil ceste. Vendar pa Komisija glede slednjega meni, da je treba te pogoje ocenjevati ob upoštevanju posebnih okoliščin tega primera (sprememba obstoječe sheme pomoči, ki je že bila neposredno odobrena v skladu s členom 107(3)(c) PDEU) in izrednih okoliščin, ki so znatno spremenile tržne razmere, ki so obstajale v času, ko je Komisija prvič odobrila shemo.

7.3.1.   Prvi pogoj: pomoč ne sme trajati več kot tri leta in njen namen mora biti financiranje pomorskih storitev, ki povezujejo pristanišča na ozemlju držav članic

| (65) | Italija je v tem primeru v zadostni meri dokazala, da je gospodarska kriza znatno vplivala na prevozne storitve, in sicer tako, da upravičenci niso mogli izpolniti svoje zaveze glede nadaljevanja opravljanja zadevnih komercialnih prevoznih storitev po začetnem triletnem obdobju financiranja (11). Poleg tega se je Italija zavezala, da bo za dodatno leto podaljšala obveznost opravljanja komercialnih prevoznih storitev. Ravno tako se s shemo nedvomno financirajo pomorske storitve, ki povezujejo pristanišča Unije. |
| --- | --- |

(65)

Italija je v tem primeru v zadostni meri dokazala, da je gospodarska kriza znatno vplivala na prevozne storitve, in sicer tako, da upravičenci niso mogli izpolniti svoje zaveze glede nadaljevanja opravljanja zadevnih komercialnih prevoznih storitev po začetnem triletnem obdobju financiranja (11). Poleg tega se je Italija zavezala, da bo za dodatno leto podaljšala obveznost opravljanja komercialnih prevoznih storitev. Ravno tako se s shemo nedvomno financirajo pomorske storitve, ki povezujejo pristanišča Unije.

| (66) | Četudi je torej skupno trajanje spremenjene sheme štiri leta, Komisija meni, da je v posebnih okoliščinah tega primera upravičeno predpostaviti, da je takšno omejeno podaljšanje v skladu z navedenim pogojem. |
| --- | --- |

(66)

Četudi je torej skupno trajanje spremenjene sheme štiri leta, Komisija meni, da je v posebnih okoliščinah tega primera upravičeno predpostaviti, da je takšno omejeno podaljšanje v skladu z navedenim pogojem.

7.3.2.   Drugi pogoj: storitev mora biti take vrste, da omogoča, da se prevoz (v glavnem tovora) po cesti v celoti ali delno opravi po morju brez preusmeritve pomorskega prometa na način, ki bi bil nasproten skupnemu interesu

| (67) | Kot je navedeno, je namen subvencionirane sheme podpreti pomorski prevoz blaga s prispevanjem k operativnim stroškom, ki so povezani s prevažanjem tovora s pomočjo pomorskega prevoza. |
| --- | --- |

(67)

Kot je navedeno, je namen subvencionirane sheme podpreti pomorski prevoz blaga s prispevanjem k operativnim stroškom, ki so povezani s prevažanjem tovora s pomočjo pomorskega prevoza.

| (68) | Komisija upošteva tudi sorazmerno skromen proračun v zvezi s priglašeno spremembo. |
| --- | --- |

(68)

Komisija upošteva tudi sorazmerno skromen proračun v zvezi s priglašeno spremembo.

| (69) | Komisija je zato prepričana, da ukrep prispeva k doseganju cilja Unije in da morebitno izkrivljanje konkurence, ki ga je povzročila pomoč, izravnavajo širše koristi, ki bodo zagotovljene v okviru sheme s preusmeritvijo tovornega prometa s cest na morje, s čimer se spodbuja preusmeritev k bolj trajnostnemu prometnemu sistemu. Komisija je zato prepričana, da se zadevne spremembe nanašajo na shemo pomoči, ki omogoča, da se prevoz po cesti v celoti ali delno opravi po morju brez preusmeritve pomorskega prometa na način, ki bi bil nasproten skupnemu interesu. |
| --- | --- |

(69)

Komisija je zato prepričana, da ukrep prispeva k doseganju cilja Unije in da morebitno izkrivljanje konkurence, ki ga je povzročila pomoč, izravnavajo širše koristi, ki bodo zagotovljene v okviru sheme s preusmeritvijo tovornega prometa s cest na morje, s čimer se spodbuja preusmeritev k bolj trajnostnemu prometnemu sistemu. Komisija je zato prepričana, da se zadevne spremembe nanašajo na shemo pomoči, ki omogoča, da se prevoz po cesti v celoti ali delno opravi po morju brez preusmeritve pomorskega prometa na način, ki bi bil nasproten skupnemu interesu.

7.3.3.   Tretji pogoj: pomoč mora biti usmerjena v izvajanje podrobnega projekta s predhodno ugotovljenim vplivom na okolje, ki zadeva novo pot ali nadgradnjo storitev na obstoječi poti in po potrebi povezuje več ladjarjev, ob tem pa se na progo financira le en projekt, in sicer brez obnove, podaljšanja ali ponovitve zadevnega projekta

| (70) | Pomoč je bila izračunana tako, da se za pomorske storitve nadomestijo neplačani zunanji stroški, ki so nastali pri konkuriranju s storitvami na cestah. Znesek pomoči, ki jo je treba dodeliti za prevoz, ustreza razliki zunanjih stroškov, ki jih povzročata pomorski in cestni prevoz, izračunanih na podlagi posodobljene študije, ki jo je izvedlo okoljsko združenje „Friends of the Earth“. Dejavniki, ki se upoštevajo pri teh izračunih, so toplogredni plini, onesnaževanje zraka, hrup, zastoji in nesreče. Komisija ugotavlja, da izsledki študije jasno kažejo, da ta intermodalni projekt morje/cesta vodi do precejšnjih prihrankov pri zunanjih stroških. |
| --- | --- |

(70)

Pomoč je bila izračunana tako, da se za pomorske storitve nadomestijo neplačani zunanji stroški, ki so nastali pri konkuriranju s storitvami na cestah. Znesek pomoči, ki jo je treba dodeliti za prevoz, ustreza razliki zunanjih stroškov, ki jih povzročata pomorski in cestni prevoz, izračunanih na podlagi posodobljene študije, ki jo je izvedlo okoljsko združenje „Friends of the Earth“. Dejavniki, ki se upoštevajo pri teh izračunih, so toplogredni plini, onesnaževanje zraka, hrup, zastoji in nesreče. Komisija ugotavlja, da izsledki študije jasno kažejo, da ta intermodalni projekt morje/cesta vodi do precejšnjih prihrankov pri zunanjih stroških.

| (71) | Komisija meni, da načrtovana raven pomoči temelji na razumni primerjalni analizi zunanjih stroškov obeh načinov prevoza in da je omejena na znesek, ki je potreben za spodbujanje preusmerjanja k uporabi pomorskih storitev. Zato je pomoč namenjena izvajanju podrobnega projekta z vnaprej določenim vplivom na okolje. |
| --- | --- |

(71)

Komisija meni, da načrtovana raven pomoči temelji na razumni primerjalni analizi zunanjih stroškov obeh načinov prevoza in da je omejena na znesek, ki je potreben za spodbujanje preusmerjanja k uporabi pomorskih storitev. Zato je pomoč namenjena izvajanju podrobnega projekta z vnaprej določenim vplivom na okolje.

| (72) | Glede pogoja, da naj bi se projekt nanašal le na nove poti ali nadgradnjo obstoječih storitev, Komisija ugotavlja, da je shema že bila neposredno odobrena v skladu s členom 107(3)(c) PDEU. Zato ob upoštevanju tega pogoja smernic o pomorskem prometu ocena priglašenega podaljšanja sheme ni pomembna, saj bo sprememba nujno veljala za proge, ki so že bile financirane v okviru obstoječe sheme. |
| --- | --- |

(72)

Glede pogoja, da naj bi se projekt nanašal le na nove poti ali nadgradnjo obstoječih storitev, Komisija ugotavlja, da je shema že bila neposredno odobrena v skladu s členom 107(3)(c) PDEU. Zato ob upoštevanju tega pogoja smernic o pomorskem prometu ocena priglašenega podaljšanja sheme ni pomembna, saj bo sprememba nujno veljala za proge, ki so že bile financirane v okviru obstoječe sheme.

| (73) | Upravičenci bodo lahko tako kot v okviru prvotne sheme prosto izbrali najustreznejšo pomorsko progo in najbolj konkurenčnega operaterja za posamezno izbrano progo. Te določbe zagotavljajo nediskriminatorno obravnavanje med operaterji v pomorskem prometu. Zato Komisija meni, da je ta pogoj izpolnjen. |
| --- | --- |

(73)

Upravičenci bodo lahko tako kot v okviru prvotne sheme prosto izbrali najustreznejšo pomorsko progo in najbolj konkurenčnega operaterja za posamezno izbrano progo. Te določbe zagotavljajo nediskriminatorno obravnavanje med operaterji v pomorskem prometu. Zato Komisija meni, da je ta pogoj izpolnjen.

7.3.4.   Četrti pogoj: namen pomoči je kritje do 30 % operativnih stroškov zadevne storitve

| (74) | Dodeljena subvencija za izbrane projekte je omejena na 30 % operativnih stroškov. |
| --- | --- |

(74)

Dodeljena subvencija za izbrane projekte je omejena na 30 % operativnih stroškov.

7.3.5.   Peti pogoj: pomoč mora biti dodeljena na podlagi preglednih meril, ki se za ladjarje s sedežem v Skupnosti uporabljajo nediskriminatorno. Pomoč se običajno dodeli za projekt, ki ga organi držav članic izberejo v postopku javnega razpisa, skladnega z veljavnimi pravili Skupnosti

| (75) | Komisija ugotavlja, da so merila, ki se uporabljajo za dodelitev pomoči, pregledna in da se ladjarje s sedežem v Uniji obravnava nediskriminatorno. |
| --- | --- |

(75)

Komisija ugotavlja, da so merila, ki se uporabljajo za dodelitev pomoči, pregledna in da se ladjarje s sedežem v Uniji obravnava nediskriminatorno.

7.3.6.   Šesti pogoj: storitev v okviru projekta mora biti take vrste, da je poslovno donosna po obdobju, v katerem je upravičena do javnega financiranja

| (76) | Kot je navedeno, je gospodarska kriza prevozniškim podjetjem preprečila, da bi utrdila dosežene ravni intermodalnega prometa. Zato projekti po treh letih pomoči niso bili sposobni preživeti. Komisija kljub temu upošteva, da se je Italija zavezala, da bo po štirih letih subvencioniranja za dodatno leto podaljšala obveznost opravljanja komercialnih prevoznih storitev upravičencev. Zato Komisija meni, da je ta pogoj izpolnjen. |
| --- | --- |

(76)

Kot je navedeno, je gospodarska kriza prevozniškim podjetjem preprečila, da bi utrdila dosežene ravni intermodalnega prometa. Zato projekti po treh letih pomoči niso bili sposobni preživeti. Komisija kljub temu upošteva, da se je Italija zavezala, da bo po štirih letih subvencioniranja za dodatno leto podaljšala obveznost opravljanja komercialnih prevoznih storitev upravičencev. Zato Komisija meni, da je ta pogoj izpolnjen.

7.3.7.   Sedmi pogoj: taka pomoč se ne sme združevati z nadomestilom za opravljanje javne službe (obveznosti ali pogodbe)

| (77) | Kot je navedeno, se pomoč ne sme združevati z nadomestilom za opravljanje javne službe. |
| --- | --- |

(77)

Kot je navedeno, se pomoč ne sme združevati z nadomestilom za opravljanje javne službe.

8.   SKLEPNA UGOTOVITEV

| (78) | Komisija je zato sklenila, da je sprememba sheme v obliki enoletnega podaljšanja združljiva z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(c) PDEU – |
| --- | --- |

(78)

Komisija je zato sklenila, da je sprememba sheme v obliki enoletnega podaljšanja združljiva z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(c) PDEU –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Ukrep za razvoj logističnih verig in nadgradnjo intermodalnosti, ki ga namerava Italija izvesti na podlagi člena 2(250) zakona št. 191 z dne 23. decembra 2009 in odloka italijanskega ministrstva za infrastrukturo in promet z dne 31. januarja 2011, je združljiv z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Izvajanje ukrepa se torej odobri.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Italijansko republiko.

V Bruslju, 17. julija 2013

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Podpredsednik

---

(1)  UL C 301, 5.10.2012, str. 49.

1

(2)  Glej opombo 1.

2

(3)  Državna pomoč št. 496/2003, UL C 79, 1.4.2006, str. 26.

3

(4)  Glej uvodne izjave 7, 21, 28 in 29 odločbe iz leta 2005.

4

(5)  Večina teh prevozov je izvedenih v Španijo ali iz nje.

5

(6)  Lombard P.L. in Malocchi A., Navigation and environment – a comparison with the external costs of other transport modes (Navigacija in okolje – primerjava z zunanjimi stroški drugih načinov prevoza), Milan, Franco Angeli. V zvezi s tem Komisija poudarja, da obstajajo tudi drugi načini izračunavanja zunanjih stroškov za različne načine prevoza, zlasti tisti, ki jih je Komisija uporabila za projekte Marco Polo: ftp://ftp.jrc.es/pub/EURdoc/JRC81002.pdf

6

(7)  UL C 13, 5.10.2012, str. 3.

7

(8)  Glej uvodno izjavo (33).

8

(9)  Glej zlasti zadevo 730/79, Philip Morris proti Komisiji, Recueil 1980, str. 2671, točka 11; zadevo C-53/00, Ferring, Recueil 2001, str. I-9067, točka 21; zadevo C-372/97, Italija proti Komisiji, Recueil 2004, str. I-3679, točka 44.

9

(10)  Zadeva T-214/95, Het Vlaamse Gewest proti Komisiji, Recueil 1998, str. II-717.

10

(11)  Komisija glede te točke ugotavlja neskladje med smernicami o pomorskem prometu in smernicami Skupnosti o državnih pomočeh za prevoznike v železniškem prometu (UL C 184, 22.7.2008, str. 13), v katerih za podobne sheme za spodbujanje intermodalne preusmeritve cestnega prevoza na železniške prevoze ni določenega triletnega okvira. Komisija bo tako pri reviziji smernic o pomorskem prometu navedla, da se državna pomoč za pomorski prevoz na kratkih razdaljah lahko pod določenimi pogoji razglasi za združljivo, in sicer za obdobje več kot tri leta.

11

---