# Eiropas Savienības L 223/2013

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2013.223.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 223 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 56. sējums2013. gada 21. augusts |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2013.223.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 223

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

56. sējums2013. gada 21. augusts

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 793/2013 (2013. gada 20. augusts), ar ko nosaka pasākumus attiecībā uz Fēru salām, lai nodrošinātu Ziemeļatlantijas siļķes krājuma saglabāšanu (
  1
  ) | 1 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 794/2013 (2013. gada 20. augusts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 8 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2013/439/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2013. gada 19. augusts) par dažiem aizsardzības pasākumiem saistībā ar augsti patogēno H7N7 apakštipa putnu gripu Itālijā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 5521)

   (
  1
  ) | 10 |
| | | 2013/440/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2013. gada 20. augusts), ar ko izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas un Taivānas izcelsmes nerūsējošā tērauda cauruļu un cauruļvadu savienotājelementiem sadurmetināšanai kā gataviem vai nepabeigtiem izstrādājumiem | 13 |
| | | 2013/441/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2013. gada 20. augusts), ar ko nosaka datumu, kurā vīzu informācijas sistēma (VIS) sāk darbību astotajā reģionā | 15 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 793/2013 (2013. gada 20. augusts), ar ko nosaka pasākumus attiecībā uz Fēru salām, lai nodrošinātu Ziemeļatlantijas siļķes krājuma saglabāšanu (
  1
  )

1

1

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 794/2013 (2013. gada 20. augusts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

8

LĒMUMI

2013/439/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2013. gada 19. augusts) par dažiem aizsardzības pasākumiem saistībā ar augsti patogēno H7N7 apakštipa putnu gripu Itālijā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 5521)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 5521)

1

10

2013/440/ES

*

Komisijas Lēmums (2013. gada 20. augusts), ar ko izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas un Taivānas izcelsmes nerūsējošā tērauda cauruļu un cauruļvadu savienotājelementiem sadurmetināšanai kā gataviem vai nepabeigtiem izstrādājumiem

13

2013/441/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2013. gada 20. augusts), ar ko nosaka datumu, kurā vīzu informācijas sistēma (VIS) sāk darbību astotajā reģionā

15

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Paziņojums lasītājiem – Padomes Regula (ES) Nr. 216/2013 (2013. gada 7. marts) par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektronisko publikāciju (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē) | s3 |
| | * | Paziņojums lasītājiem – veids, kādā izdara atsauces uz tiesību aktiem(sk. aizmugurējā vāka iekšpusē) | s3 |

*

Paziņojums lasītājiem – Padomes Regula (ES) Nr. 216/2013 (2013. gada 7. marts) par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektronisko publikāciju (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē)

Paziņojums lasītājiem – Padomes Regula (ES) Nr. 216/2013 (2013. gada 7. marts) par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša

s3

*

Paziņojums lasītājiem – veids, kādā izdara atsauces uz tiesību aktiem(sk. aizmugurējā vāka iekšpusē)

Paziņojums lasītājiem – veids, kādā izdara atsauces uz tiesību aktiem

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 21.8.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 223/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.8.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 223/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 793/2013

(2013. gada 20. augusts),

ar ko nosaka pasākumus attiecībā uz Fēru salām, lai nodrošinātu Ziemeļatlantijas siļķes krājuma saglabāšanu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES) Nr. 1026/2012 par konkrētiem pasākumiem zivju krājumu saglabāšanas jomā attiecībā uz valstīm, kuras atļauj neilgtspējīgu zveju (1), un jo īpaši tās 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Ziemeļatlantijas siļķes krājums (siļķes, kas pavasarī nārsto pie Norvēģijas krastiem) ir lielākais siļķes krājums pasaulē. No tā iespējams gūt nozvejas viena līdz divu miljonu tonnu apmērā. Tomēr intensīvā izmantošana, kas izpaudās kā pārzveja, noveda krājumu līdz izsīkumam, un zveja tika pilnībā pārtraukta uz gandrīz divām desmitgadēm – no 20. gs. 70. gadu sākuma līdz 90. gadu vidum, un tas ļoti smagi ietekmēja flotes, kuras izmantoja minēto krājumu. |
| --- | --- |

(1)

Ziemeļatlantijas siļķes krājums (siļķes, kas pavasarī nārsto pie Norvēģijas krastiem) ir lielākais siļķes krājums pasaulē. No tā iespējams gūt nozvejas viena līdz divu miljonu tonnu apmērā. Tomēr intensīvā izmantošana, kas izpaudās kā pārzveja, noveda krājumu līdz izsīkumam, un zveja tika pilnībā pārtraukta uz gandrīz divām desmitgadēm – no 20. gs. 70. gadu sākuma līdz 90. gadu vidum, un tas ļoti smagi ietekmēja flotes, kuras izmantoja minēto krājumu.

| (2) | Kopš krājuma atjaunošanās un zvejas atsākšanas 1996. gadā Ziemeļatlantijas siļķes krājums tika pārvaldīts, apspriežoties piecām pusēm, kuru ekskluzīvajā ekonomikas zonā (EEZ) šā krājuma zivis iegriežas savā migrācijas ciklā, proti, Krievijas Federācijai, Norvēģijai, Fēru salām, Islandei un Eiropas Savienībai (turpmāk “piekrastes valstis”). |
| --- | --- |

(2)

Kopš krājuma atjaunošanās un zvejas atsākšanas 1996. gadā Ziemeļatlantijas siļķes krājums tika pārvaldīts, apspriežoties piecām pusēm, kuru ekskluzīvajā ekonomikas zonā (EEZ) šā krājuma zivis iegriežas savā migrācijas ciklā, proti, Krievijas Federācijai, Norvēģijai, Fēru salām, Islandei un Eiropas Savienībai (turpmāk “piekrastes valstis”).

| (3) | Kopš 2007. gada vienošanās, kas starp piekrastes valstīm panākta apspriešanās gaitā, ietvēra konkrētus noteikumus par kopējās pieļaujamās nozvejas sadali un apņemšanos nākamajos gados saglabāt daļu relatīvo stabilitāti. Ziemeļatlantijas krājuma daļas, par ko bija panākta vienošanās, bija šādas: 5,16 % Fēru salām, 14,51 % Islandei, 6,51 % Savienībai, 61 % Norvēģijai un 12,82 % Krievijas Federācijai. Turklāt starp piekrastes valstīm jau sen bija panākta vienošanās, ka to kopīgi pieņemtā pārvaldības kārtība tiek izvērtēta un pārskatīta tikai kopīgi, uz jaunāko zinātnisko ieteikumu pamata un līdz noteiktam datumam. |
| --- | --- |

(3)

Kopš 2007. gada vienošanās, kas starp piekrastes valstīm panākta apspriešanās gaitā, ietvēra konkrētus noteikumus par kopējās pieļaujamās nozvejas sadali un apņemšanos nākamajos gados saglabāt daļu relatīvo stabilitāti. Ziemeļatlantijas krājuma daļas, par ko bija panākta vienošanās, bija šādas: 5,16 % Fēru salām, 14,51 % Islandei, 6,51 % Savienībai, 61 % Norvēģijai un 12,82 % Krievijas Federācijai. Turklāt starp piekrastes valstīm jau sen bija panākta vienošanās, ka to kopīgi pieņemtā pārvaldības kārtība tiek izvērtēta un pārskatīta tikai kopīgi, uz jaunāko zinātnisko ieteikumu pamata un līdz noteiktam datumam.

| (4) | Lai atvieglotu kopējās pieļaujamās nozvejas noteikšanu, piekrastes valstis, pamatojoties uz pieejamo zinātnisko informāciju, bija vienojušās par ilgtermiņa pārvaldības plānu, kurš bija atbilstīgs piesardzīgai pieejai, bija paredzēts, lai saglabātu ieguvi drošās bioloģiskās robežās, un izstrādāts tā, lai nodrošinātu ilgtspējīgu zvejniecību, un īstenoja šo plānu. |
| --- | --- |

(4)

Lai atvieglotu kopējās pieļaujamās nozvejas noteikšanu, piekrastes valstis, pamatojoties uz pieejamo zinātnisko informāciju, bija vienojušās par ilgtermiņa pārvaldības plānu, kurš bija atbilstīgs piesardzīgai pieejai, bija paredzēts, lai saglabātu ieguvi drošās bioloģiskās robežās, un izstrādāts tā, lai nodrošinātu ilgtspējīgu zvejniecību, un īstenoja šo plānu.

| (5) | Šā ilgtermiņa pārvaldības plāna mērķis bija nepieļaut to, ka krājuma biomasa kļūst mazāka par 2 500 000 t, un darīt visu iespējamo, lai saglabātu to virs 5 000 000 t, jo tas tiek uzskatīts par krājuma apmēru, kas nodrošina maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. Šim nolūkam bija paredzēts ierobežot ieguvi tādā apmērā, kas atbilst zvejas izraisītas zivju mirstības rādītājam 0,125. Tika panākta vienošanās, ka tad, ja biomasas apmērs kļūtu mazāks par 5 000 000 t, zvejas izraisītā zivju mirstība būtu jāsamazina, lai nodrošinātu krājuma strauju atjaunošanos. |
| --- | --- |

(5)

Šā ilgtermiņa pārvaldības plāna mērķis bija nepieļaut to, ka krājuma biomasa kļūst mazāka par 2 500 000 t, un darīt visu iespējamo, lai saglabātu to virs 5 000 000 t, jo tas tiek uzskatīts par krājuma apmēru, kas nodrošina maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. Šim nolūkam bija paredzēts ierobežot ieguvi tādā apmērā, kas atbilst zvejas izraisītas zivju mirstības rādītājam 0,125. Tika panākta vienošanās, ka tad, ja biomasas apmērs kļūtu mazāks par 5 000 000 t, zvejas izraisītā zivju mirstība būtu jāsamazina, lai nodrošinātu krājuma strauju atjaunošanos.

| (6) | Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES) 2012. gada septembrī saskaņā ar pārvaldības plānā noteikto piesardzīgo pieeju ieteica, ka piecu piekrastes valstu kopējai pieļaujamajai nozvejai (KPN) 2013. gadā nevajadzētu būt lielākai par 619 000 t, un salīdzinājumā ar 2012. gadam noteikto KPN tas nozīmēja samazinājumu par 26 %. |
| --- | --- |

(6)

Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES) 2012. gada septembrī saskaņā ar pārvaldības plānā noteikto piesardzīgo pieeju ieteica, ka piecu piekrastes valstu kopējai pieļaujamajai nozvejai (KPN) 2013. gadā nevajadzētu būt lielākai par 619 000 t, un salīdzinājumā ar 2012. gadam noteikto KPN tas nozīmēja samazinājumu par 26 %.

| (7) | Piekrastes valstu apspriedēs, kuras norisinājās no 2012. gada oktobra līdz pat 2013. gada janvārim un kuru mērķis bija pārrunāt vienošanos attiecībā uz 2013. gadu, Fēru salu pārstāvji konsekventi un atkārtoti atteicās turpmāk ievērot pašreizējo sadales kārtību. Galu galā vienošanos attiecībā uz 2013. gadu 2013. gada 18. janvārī noslēdza tikai četras piekrastes valstis, lai, ciktāl iespējams, uzturētu krājuma koordinētu pārvaldību, ko veic piekrastes valstis. Šo apspriežu 2013. gada 23. janvāra saskaņotajā protokolā teikts: “Delegācijas ir nobažījušās par to, ka Fēru salas bez iepriekšējas paziņošanas ir izstājušās no piekrastes valstu nolīguma.” Tā kā vienošanās par kārtību piecu pušu starpā nebija iespējama, jo Fēru salas no apspriedēm bija izstājušās, atlikušās četras puses vienojās ņemt vērā Fēru salu zvejas intereses, rezervējot tām tradicionālo daļu, t. i., daļu, kas Fēru salām pienākusies kopš 2007. gada vienošanās un atbilst 31 000 t (5,16 % no KPN). |
| --- | --- |

(7)

Piekrastes valstu apspriedēs, kuras norisinājās no 2012. gada oktobra līdz pat 2013. gada janvārim un kuru mērķis bija pārrunāt vienošanos attiecībā uz 2013. gadu, Fēru salu pārstāvji konsekventi un atkārtoti atteicās turpmāk ievērot pašreizējo sadales kārtību. Galu galā vienošanos attiecībā uz 2013. gadu 2013. gada 18. janvārī noslēdza tikai četras piekrastes valstis, lai, ciktāl iespējams, uzturētu krājuma koordinētu pārvaldību, ko veic piekrastes valstis. Šo apspriežu 2013. gada 23. janvāra saskaņotajā protokolā teikts: “Delegācijas ir nobažījušās par to, ka Fēru salas bez iepriekšējas paziņošanas ir izstājušās no piekrastes valstu nolīguma.” Tā kā vienošanās par kārtību piecu pušu starpā nebija iespējama, jo Fēru salas no apspriedēm bija izstājušās, atlikušās četras puses vienojās ņemt vērā Fēru salu zvejas intereses, rezervējot tām tradicionālo daļu, t. i., daļu, kas Fēru salām pienākusies kopš 2007. gada vienošanās un atbilst 31 000 t (5,16 % no KPN).

| (8) | Piekrastes valstu apspriešanās laikā, kas ilga līdz pat 2013. gada 23. janvārim, Fēru salu pārstāvji nepieprasīja precīzu daļu, viņi neizteica nedz rakstisku, nedz mutisku priekšlikumu par jaunu sadales kārtību, necentās iesaistīties sarunās ar pārējām četrām pusēm un neizrādīja ne mazāko vēlmi sadarboties, pārrunājot vienošanos attiecībā uz 2013. gadu. |
| --- | --- |

(8)

Piekrastes valstu apspriešanās laikā, kas ilga līdz pat 2013. gada 23. janvārim, Fēru salu pārstāvji nepieprasīja precīzu daļu, viņi neizteica nedz rakstisku, nedz mutisku priekšlikumu par jaunu sadales kārtību, necentās iesaistīties sarunās ar pārējām četrām pusēm un neizrādīja ne mazāko vēlmi sadarboties, pārrunājot vienošanos attiecībā uz 2013. gadu.

| (9) | Fēru salu zivsaimniecības ministrs 2013. gada 26. martā nāca klajā ar paziņojumu, ka ir vienpusēji noteikts Fēru salu flotes nozvejas limits 105 230 t apmērā, kas ir 17 % no ieteicamās KPN jeb vairāk nekā trīskāršota daļa, kura atbilstu iepriekš pieņemtās kārtības piemērošanai, un Fēru salām 2012. gadā noteiktās daļas palielinājums par 145 %. Minētais vienpusējais paziņojums ir jānovērtē, ņemot vērā iepriekš minēto zinātnisko ieteikumu 2013. gadā samazināt nozveju par 26 %. Turklāt ar minēto paziņojumu Fēru salas ir faktiski atteikušās no pārvaldības plāna, par ko bija panākta kopīga vienošanās. |
| --- | --- |

(9)

Fēru salu zivsaimniecības ministrs 2013. gada 26. martā nāca klajā ar paziņojumu, ka ir vienpusēji noteikts Fēru salu flotes nozvejas limits 105 230 t apmērā, kas ir 17 % no ieteicamās KPN jeb vairāk nekā trīskāršota daļa, kura atbilstu iepriekš pieņemtās kārtības piemērošanai, un Fēru salām 2012. gadā noteiktās daļas palielinājums par 145 %. Minētais vienpusējais paziņojums ir jānovērtē, ņemot vērā iepriekš minēto zinātnisko ieteikumu 2013. gadā samazināt nozveju par 26 %. Turklāt ar minēto paziņojumu Fēru salas ir faktiski atteikušās no pārvaldības plāna, par ko bija panākta kopīga vienošanās.

| (10) | Šādi rīkojoties, Fēru salas ir pārtraukušas sadarboties ar Savienību un ar citām piekrastes valstīm kopēju interešu krājuma, proti, Ziemeļatlantijas siļķes krājuma, pārvaldībā un nav izpildījušas pienākumus, kas noteikti 61. panta 2. punktā, 63. panta 1. un 2. punktā, 118., 119. un 300. pantā Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijā (UNCLOS) un 5. un 6. pantā un 8. panta 1. un 2. punktā Apvienoto Nāciju Organizācijas Nolīgumā par ANO 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijas noteikumu īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību (UNFSA). |
| --- | --- |

(10)

Šādi rīkojoties, Fēru salas ir pārtraukušas sadarboties ar Savienību un ar citām piekrastes valstīm kopēju interešu krājuma, proti, Ziemeļatlantijas siļķes krājuma, pārvaldībā un nav izpildījušas pienākumus, kas noteikti 61. panta 2. punktā, 63. panta 1. un 2. punktā, 118., 119. un 300. pantā Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijā (UNCLOS) un 5. un 6. pantā un 8. panta 1. un 2. punktā Apvienoto Nāciju Organizācijas Nolīgumā par ANO 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijas noteikumu īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību (UNFSA).

| (11) | Ja tiktu sasniegti četru piekrastes valstu un Fēru salu noteiktie nozvejas limiti, kopējās nozvejas apjoms būtu 692 290 t, un tas nozīmētu pārzveju salīdzinājumā ar ieteikto KPN. Saskaņā ar novērtējumiem un nozvejas prognozēm, ko ICES sagatavojusi, sniedzot ieteikumu par pārvaldību 2013. gada zvejas sezonā (2), šādas nozvejas rezultātā nārsta bara biomasa 2014. gada sākumā sasniegtu 4 200 000 t, proti, tā būtu krietni zemāka par 5 000 000 t apmēru, kas vajadzīgs maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma nodrošināšanai. |
| --- | --- |

(11)

Ja tiktu sasniegti četru piekrastes valstu un Fēru salu noteiktie nozvejas limiti, kopējās nozvejas apjoms būtu 692 290 t, un tas nozīmētu pārzveju salīdzinājumā ar ieteikto KPN. Saskaņā ar novērtējumiem un nozvejas prognozēm, ko ICES sagatavojusi, sniedzot ieteikumu par pārvaldību 2013. gada zvejas sezonā (2), šādas nozvejas rezultātā nārsta bara biomasa 2014. gada sākumā sasniegtu 4 200 000 t, proti, tā būtu krietni zemāka par 5 000 000 t apmēru, kas vajadzīgs maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma nodrošināšanai.

| (12) | Turklāt nesen publiskotie zinātniskie pierādījumi, ko ICES sniegusi 2013. gada maijā (3), apliecina, ka ilgtermiņa pārvaldības plāns savā pašreizējā redakcijā (mērķis sasniegt zvejas izraisītas zivju mirstības rādītāju 0,125) atbilst piesardzības principam, savukārt zvejas izraisītas mirstības mērķrādītāja palielināšana līdz 0,15, kas ir līdzvērtīgs rādītājam, kurš izriet no Fēru salu daļas palielinājuma, padarītu plānu par piesardzības principam neatbilstošu, un tāpēc palielinātos krājuma izsīkšanas risks. |
| --- | --- |

(12)

Turklāt nesen publiskotie zinātniskie pierādījumi, ko ICES sniegusi 2013. gada maijā (3), apliecina, ka ilgtermiņa pārvaldības plāns savā pašreizējā redakcijā (mērķis sasniegt zvejas izraisītas zivju mirstības rādītāju 0,125) atbilst piesardzības principam, savukārt zvejas izraisītas mirstības mērķrādītāja palielināšana līdz 0,15, kas ir līdzvērtīgs rādītājam, kurš izriet no Fēru salu daļas palielinājuma, padarītu plānu par piesardzības principam neatbilstošu, un tāpēc palielinātos krājuma izsīkšanas risks.

| (13) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1026/2012 3. pantu valsti var uzskatīt par valsti, kas atļauj ilgtnespējīgu zveju, ja: a) tā nesadarbojas kopēju interešu krājuma pārvaldībā, pilnībā ievērojot Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS) un Apvienoto Nāciju Organizācijas 1995. gada 4. augusta Nolīgumu par ANO 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijas noteikumu īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību (UNFSA), vai jebkurus citus starptautiskos nolīgumus vai tiesību aktus, un b) vai nu: i) tā nepieņem vajadzīgos zvejniecības pārvaldības pasākumus, vai ii) tā pieņem zvejniecības pārvaldības pasākumus, pienācīgi neņemot vērā citu valstu un Savienības tiesības, intereses un pienākumus, un minētie zvejniecības pārvaldības pasākumi, skatot tos saistībā ar citās valstīs un Savienībā veiktajiem pasākumiem, noved pie zvejas darbībām, kuras varētu radīt krājuma ilgtnespējīgu stāvokli. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1026/2012 3. pantu valsti var uzskatīt par valsti, kas atļauj ilgtnespējīgu zveju, ja: a) tā nesadarbojas kopēju interešu krājuma pārvaldībā, pilnībā ievērojot Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS) un Apvienoto Nāciju Organizācijas 1995. gada 4. augusta Nolīgumu par ANO 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijas noteikumu īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību (UNFSA), vai jebkurus citus starptautiskos nolīgumus vai tiesību aktus, un b) vai nu: i) tā nepieņem vajadzīgos zvejniecības pārvaldības pasākumus, vai ii) tā pieņem zvejniecības pārvaldības pasākumus, pienācīgi neņemot vērā citu valstu un Savienības tiesības, intereses un pienākumus, un minētie zvejniecības pārvaldības pasākumi, skatot tos saistībā ar citās valstīs un Savienībā veiktajiem pasākumiem, noved pie zvejas darbībām, kuras varētu radīt krājuma ilgtnespējīgu stāvokli.

| (14) | Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Fēru salas atbilst visiem kritērijiem, lai to uzskatītu par valsti, kas atļauj ilgtnespējīgu zveju, un tāpēc Komisija var pieņemt Regulā (ES) Nr. 1026/2012 paredzētos pasākumus. |
| --- | --- |

(14)

Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Fēru salas atbilst visiem kritērijiem, lai to uzskatītu par valsti, kas atļauj ilgtnespējīgu zveju, un tāpēc Komisija var pieņemt Regulā (ES) Nr. 1026/2012 paredzētos pasākumus.

| (15) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1026/2012 6. pantu Komisija nolēma Fēru salu autonomijas valdībai un Dānijas valdībai, nosūtot 2013. gada 17. maija lēmumu (4) un tāda paša datuma vēstuli, paziņot par savu nodomu noteikt Fēru salas par valsti, kas atļauj ilgtnespējīgu zveju, norādīja šāda statusa noteikšanas iemeslus un aprakstīja iespējamos pasākumus, kurus var pieņemt saskaņā ar minēto regulu. Fēru salu autonomijas valdība tajā pašā dienā apstiprināja vēstules saņemšanu. |
| --- | --- |

(15)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1026/2012 6. pantu Komisija nolēma Fēru salu autonomijas valdībai un Dānijas valdībai, nosūtot 2013. gada 17. maija lēmumu (4) un tāda paša datuma vēstuli, paziņot par savu nodomu noteikt Fēru salas par valsti, kas atļauj ilgtnespējīgu zveju, norādīja šāda statusa noteikšanas iemeslus un aprakstīja iespējamos pasākumus, kurus var pieņemt saskaņā ar minēto regulu. Fēru salu autonomijas valdība tajā pašā dienā apstiprināja vēstules saņemšanu.

| (16) | Fēru salu autonomijas valdība 2013. gada 17. jūnijā atbildēja uz paziņojumu un apstrīdēja Komisijas izklāstītos argumentus, norādot pati savus argumentus, proti, ka Fēru salas nav izstājušās no apspriedēm, ka tās nav zaudējušas apņemšanos sarunu ceļā rast risinājumu krājuma kopīgai izmantošanai un ka ES nav tiesību izmantot piespiedu pasākumus. Taču tā nedz izteica nodomu grozīt savu lēmumu par ilgtnespējīgiem nozvejas limitiem 2013. gadam, nedz arī skaidri pamatoja 2013. gadam noteikto lielo nozvejas limitu, vien nepamatoti aizbildinājās, ka “pēdējos gados ir palielinājusies šā krājuma sastopamība jūras apgabalos, kas ir Fēru salu jurisdikcijā.” |
| --- | --- |

(16)

Fēru salu autonomijas valdība 2013. gada 17. jūnijā atbildēja uz paziņojumu un apstrīdēja Komisijas izklāstītos argumentus, norādot pati savus argumentus, proti, ka Fēru salas nav izstājušās no apspriedēm, ka tās nav zaudējušas apņemšanos sarunu ceļā rast risinājumu krājuma kopīgai izmantošanai un ka ES nav tiesību izmantot piespiedu pasākumus. Taču tā nedz izteica nodomu grozīt savu lēmumu par ilgtnespējīgiem nozvejas limitiem 2013. gadam, nedz arī skaidri pamatoja 2013. gadam noteikto lielo nozvejas limitu, vien nepamatoti aizbildinājās, ka “pēdējos gados ir palielinājusies šā krājuma sastopamība jūras apgabalos, kas ir Fēru salu jurisdikcijā.”

| (17) | Komisija izpētīja par šo tematu pieejamo zinātnisko literatūru un atrada tikai norādes, kas liecināja, ka siļķes Fēru salu ūdeņos sezonā reizēm ir uzturējušās ilgāku laiku, taču tā neatrada nevienu atsauci, kas ļautu šo parādību uzskatīt par pierādījumu stabilam vai pastāvīgam krājuma pieaugumam. Attiecībā uz Fēru salu izvirzīto argumentu, ka krājuma apmērs 2014. gadā būs mazāks par MSY jebkurā gadījumā un nebūt ne tāpēc, ka tās ir vienpusēji palielinājušas savu daļu, būtu jānorāda, ka saskaņā ar jaunāko zinātnisko ieteikumu (sk. 12. apsvērumu) krājums var atjaunoties līdz MSY atbilstošam apmēram, taču tas šo apmēru sasniegs lēnāk un krājuma izsīkšanas risks būs lielāks, ja pašreizējais zvejas izraisītas zivju mirstības mērķrādītājs tiks palielināts līdz rādītājam, kas atbilst Fēru salu palielinātajai nozvejas daļai. |
| --- | --- |

(17)

Komisija izpētīja par šo tematu pieejamo zinātnisko literatūru un atrada tikai norādes, kas liecināja, ka siļķes Fēru salu ūdeņos sezonā reizēm ir uzturējušās ilgāku laiku, taču tā neatrada nevienu atsauci, kas ļautu šo parādību uzskatīt par pierādījumu stabilam vai pastāvīgam krājuma pieaugumam. Attiecībā uz Fēru salu izvirzīto argumentu, ka krājuma apmērs 2014. gadā būs mazāks par MSY jebkurā gadījumā un nebūt ne tāpēc, ka tās ir vienpusēji palielinājušas savu daļu, būtu jānorāda, ka saskaņā ar jaunāko zinātnisko ieteikumu (sk. 12. apsvērumu) krājums var atjaunoties līdz MSY atbilstošam apmēram, taču tas šo apmēru sasniegs lēnāk un krājuma izsīkšanas risks būs lielāks, ja pašreizējais zvejas izraisītas zivju mirstības mērķrādītājs tiks palielināts līdz rādītājam, kas atbilst Fēru salu palielinātajai nozvejas daļai.

| (18) | Komisija, rūpīgi izanalizējusi Fēru salu autonomijas valdības argumentus, secināja, ka tie neatspēko Komisijas paziņojumā minētos iemeslus un nedod objektīvu iemeslu, kas attaisnotu šīs valsts nesadarbošanos. Minētais secinājums, apsvērts kopā ar nevēlēšanos pamatot vienpusēji noteiktos nozvejas limitus 2013. gadam, ļāva Komisijai izdarīt secinājumu, ka Fēru salas joprojām atbilst kritērijiem, kuru dēļ to var uzskatīt par valsti, kas atļauj ilgtnespējīgu zveju. |
| --- | --- |

(18)

Komisija, rūpīgi izanalizējusi Fēru salu autonomijas valdības argumentus, secināja, ka tie neatspēko Komisijas paziņojumā minētos iemeslus un nedod objektīvu iemeslu, kas attaisnotu šīs valsts nesadarbošanos. Minētais secinājums, apsvērts kopā ar nevēlēšanos pamatot vienpusēji noteiktos nozvejas limitus 2013. gadam, ļāva Komisijai izdarīt secinājumu, ka Fēru salas joprojām atbilst kritērijiem, kuru dēļ to var uzskatīt par valsti, kas atļauj ilgtnespējīgu zveju.

| (19) | Tāpēc Komisija uzskata, ka ir jāpieņem pasākumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1026/2012 4. pantu. |
| --- | --- |

(19)

Tāpēc Komisija uzskata, ka ir jāpieņem pasākumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1026/2012 4. pantu.

| (20) | Minētajiem pasākumiem jābūt efektīviem un samērīgiem, lai tie sasniegtu saglabāšanas mērķi, un tiem būtu jāliedz Fēru salām iespēja izmantot Savienības tirgus, ostas un iekārtas ar mērķi turpināt ilgtnespējīgu siļķes zveju. |
| --- | --- |

(20)

Minētajiem pasākumiem jābūt efektīviem un samērīgiem, lai tie sasniegtu saglabāšanas mērķi, un tiem būtu jāliedz Fēru salām iespēja izmantot Savienības tirgus, ostas un iekārtas ar mērķi turpināt ilgtnespējīgu siļķes zveju.

| (21) | Turklāt Komisija ir novērtējusi ietekmi uz vidi un tirdzniecību, ekonomisko un sociālo ietekmi, kādu īstermiņā un ilgtermiņā radītu pasākumi, kurus tā var pieņemt saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1026/2012 4. panta 1. punktu, kā arī administratīvo slogu, kas saistīts ar to īstenošanu. |
| --- | --- |

(21)

Turklāt Komisija ir novērtējusi ietekmi uz vidi un tirdzniecību, ekonomisko un sociālo ietekmi, kādu īstermiņā un ilgtermiņā radītu pasākumi, kurus tā var pieņemt saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1026/2012 4. panta 1. punktu, kā arī administratīvo slogu, kas saistīts ar to īstenošanu.

| (22) | Pamatojoties uz minēto novērtējumu, ir pamats uzskatīt, ka vispirms ir lietderīgi pieņemt dažus pasākumus, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1026/2012 4. panta 1. punkta c), d), e) un i) apakšpunktā. Ja minētie pasākumi izrādītos neiedarbīgi un Fēru salas turpinātu atļaut ilgtnespējīgu zveju, varētu noteikt vēl citus pasākumus. |
| --- | --- |

(22)

Pamatojoties uz minēto novērtējumu, ir pamats uzskatīt, ka vispirms ir lietderīgi pieņemt dažus pasākumus, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1026/2012 4. panta 1. punkta c), d), e) un i) apakšpunktā. Ja minētie pasākumi izrādītos neiedarbīgi un Fēru salas turpinātu atļaut ilgtnespējīgu zveju, varētu noteikt vēl citus pasākumus.

| (23) | Fēru salās siļķes zvejo pelaģiskie traleri, un gada vēsākajos mēnešos tā var būt specializētā zveja, taču vēlāk pavasarī un vasarā tā ir jaukta zveja, kurā iegūst apmēram vienādu daudzumu siļķu un makreļu. Tas pats kuģis vienā zvejas rīku iemetienā, vienā zvejas reisā vai vienā zvejas vietā sezonas laikā var nozvejot abu sugu zivis. Tātad makrele un siļķe ir saistītās sugas. Tas nozīmē, ka, turpinot nozvejot un eksportēt makreles, Fēru salas turpinātu arī nozvejot ievērojamu daudzumu siļķu, kas ir nenovēršama piezveja, pat ja tā nevarētu eksportēt siļķes uz Savienību. Tātad, ja pasākumi netiktu attiecināti arī uz makreļu importu, siļķu importa aizliegums kļūtu mazāk iedarbīgs līdzeklis, ar ko novērš turpmāku kaitējumu siļķes krājuma ilgtspējai. Makreles ir sastopamas kopā ar siļķēm tādā apmērā, ka, zvejojot makreles Fēru salu kontrolē esošās zvejniecībās, vienmēr pastāv risks nozvejot siļķes. Tāpēc ir iespējams, ka visas makreles, kas nozvejotas Fēru salu kontrolē, ir nozvejotas kopā ar siļķēm. Lai tirdzniecības pasākumi būtu efektīvi, tiem būtu jāattiecas gan uz siļķēm, gan uz makrelēm. |
| --- | --- |

(23)

Fēru salās siļķes zvejo pelaģiskie traleri, un gada vēsākajos mēnešos tā var būt specializētā zveja, taču vēlāk pavasarī un vasarā tā ir jaukta zveja, kurā iegūst apmēram vienādu daudzumu siļķu un makreļu. Tas pats kuģis vienā zvejas rīku iemetienā, vienā zvejas reisā vai vienā zvejas vietā sezonas laikā var nozvejot abu sugu zivis. Tātad makrele un siļķe ir saistītās sugas. Tas nozīmē, ka, turpinot nozvejot un eksportēt makreles, Fēru salas turpinātu arī nozvejot ievērojamu daudzumu siļķu, kas ir nenovēršama piezveja, pat ja tā nevarētu eksportēt siļķes uz Savienību. Tātad, ja pasākumi netiktu attiecināti arī uz makreļu importu, siļķu importa aizliegums kļūtu mazāk iedarbīgs līdzeklis, ar ko novērš turpmāku kaitējumu siļķes krājuma ilgtspējai. Makreles ir sastopamas kopā ar siļķēm tādā apmērā, ka, zvejojot makreles Fēru salu kontrolē esošās zvejniecībās, vienmēr pastāv risks nozvejot siļķes. Tāpēc ir iespējams, ka visas makreles, kas nozvejotas Fēru salu kontrolē, ir nozvejotas kopā ar siļķēm. Lai tirdzniecības pasākumi būtu efektīvi, tiem būtu jāattiecas gan uz siļķēm, gan uz makrelēm.

| (24) | Novērtējot pasākumu samērīgumu un jo īpaši lemjot par to, vai tirdzniecības ierobežojumi attiecībā uz galvenajām sugām, kuras iegūst siļķu zvejā, būtu jāpiemēro tikai noteiktam apjomam vai arī imports būtu jāaizliedz pilnībā, Komisija izvērtēja, vai būtu iespējams paredzēt alternatīvus pasākumus, kas būtu samērīgāki nekā pilnīgs aizliegums importēt visus produktus, kuri izgatavoti no siļķēm vai makrelēm vai tās satur. Tika apsvērtas trīs iespējamās alternatīvas: i) visiem produktiem piemērojams kvantitatīvais ierobežojums, kas atļauj importu tikai tradicionālajā apmērā, ii) pilnīgs aizliegums, ko piemēro tikai svaigām, saldētām un konservētām zivīm, bet ne zivju pārstrādes produktiem, piemēram, zivju miltiem un eļļai, un iii) importa aizliegums, kas attiecas tikai uz siļķēm un siļķu produktiem. Pirmā no šīm trim iespējām varētu būt ļoti iedarbīga, ņemot vērā to, cik liela nozīme ir zivju miltu eksportam no Fēru salām uz ES, tomēr pagaidām tā tiek uzskatīta par pārāk smagu, jo īpaši ņemot vērā to, ka, no vienas puses, tā var ietekmēt Fēru salu zivsaimniecības sektorus, kuri nav tieši saistīti ar pelaģiskās zvejas sektoru, un, no otras puses, tā radītu lielu administratīvo slogu, kas būtu saistīts ar zivju miltu un eļļas paraugu analīzēm, kuras veiktu specializētās laboratorijās, lai noteiktu to sastāvu sugu ziņā. Trešā alternatīva, kas minēta iepriekš, tiek uzskatīta par neefektīvu, jo tās iespējamās ekonomiskās sekas var viegli kompensēt ar makreļu eksportu. Tas nozīmē, ka otrā alternatīva nodrošina vislabāko līdzsvaru starp līdzekļiem un to vēlamo ietekmi un ka vajadzīgo rezultātu nav iespējams sasniegt ar mazāk apgrūtinošiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(24)

Novērtējot pasākumu samērīgumu un jo īpaši lemjot par to, vai tirdzniecības ierobežojumi attiecībā uz galvenajām sugām, kuras iegūst siļķu zvejā, būtu jāpiemēro tikai noteiktam apjomam vai arī imports būtu jāaizliedz pilnībā, Komisija izvērtēja, vai būtu iespējams paredzēt alternatīvus pasākumus, kas būtu samērīgāki nekā pilnīgs aizliegums importēt visus produktus, kuri izgatavoti no siļķēm vai makrelēm vai tās satur. Tika apsvērtas trīs iespējamās alternatīvas: i) visiem produktiem piemērojams kvantitatīvais ierobežojums, kas atļauj importu tikai tradicionālajā apmērā, ii) pilnīgs aizliegums, ko piemēro tikai svaigām, saldētām un konservētām zivīm, bet ne zivju pārstrādes produktiem, piemēram, zivju miltiem un eļļai, un iii) importa aizliegums, kas attiecas tikai uz siļķēm un siļķu produktiem. Pirmā no šīm trim iespējām varētu būt ļoti iedarbīga, ņemot vērā to, cik liela nozīme ir zivju miltu eksportam no Fēru salām uz ES, tomēr pagaidām tā tiek uzskatīta par pārāk smagu, jo īpaši ņemot vērā to, ka, no vienas puses, tā var ietekmēt Fēru salu zivsaimniecības sektorus, kuri nav tieši saistīti ar pelaģiskās zvejas sektoru, un, no otras puses, tā radītu lielu administratīvo slogu, kas būtu saistīts ar zivju miltu un eļļas paraugu analīzēm, kuras veiktu specializētās laboratorijās, lai noteiktu to sastāvu sugu ziņā. Trešā alternatīva, kas minēta iepriekš, tiek uzskatīta par neefektīvu, jo tās iespējamās ekonomiskās sekas var viegli kompensēt ar makreļu eksportu. Tas nozīmē, ka otrā alternatīva nodrošina vislabāko līdzsvaru starp līdzekļiem un to vēlamo ietekmi un ka vajadzīgo rezultātu nav iespējams sasniegt ar mazāk apgrūtinošiem pasākumiem.

| (25) | Novērtējot samērīgumu, Komisija arī izvērtēja, vai līdztekus importa ierobežojumiem ir vajadzīgi citi pasākumi, proti, ostu izmantošanas ierobežojumi. Tā kā ostas tiek izmantotas, lai uzpildītu degvielu, izkrautu nozveju, nomainītu apkalpi, veiktu remontdarbus un atpūstos, proti, veiktu ikdienišķas un vajadzīgas darbības, kas saistītas ar siļķu zveju, Komisija secināja, ka ir vajadzīgi arī šādi pasākumi un ka, veicot alternatīvus, mazāk ierobežojošus pasākumus, nav iespējams novērst to, ka Fēru salu flotes izmanto ES sniegtās priekšrocības, lai turpinātu ilgtnespējīgu siļķes zveju. |
| --- | --- |

(25)

Novērtējot samērīgumu, Komisija arī izvērtēja, vai līdztekus importa ierobežojumiem ir vajadzīgi citi pasākumi, proti, ostu izmantošanas ierobežojumi. Tā kā ostas tiek izmantotas, lai uzpildītu degvielu, izkrautu nozveju, nomainītu apkalpi, veiktu remontdarbus un atpūstos, proti, veiktu ikdienišķas un vajadzīgas darbības, kas saistītas ar siļķu zveju, Komisija secināja, ka ir vajadzīgi arī šādi pasākumi un ka, veicot alternatīvus, mazāk ierobežojošus pasākumus, nav iespējams novērst to, ka Fēru salu flotes izmanto ES sniegtās priekšrocības, lai turpinātu ilgtnespējīgu siļķes zveju.

| (26) | Novērtējot pasākumu ietekmi uz vidi un tirdzniecību, ekonomisko un sociālo ietekmi īstermiņā un ilgtermiņā, kā arī ar pasākumu īstenošanu saistīto administratīvo slogu, var secināt, ka pasākumi ir pārdomāti un neradīs nepieņemamu ietekmi vai pārmērīgu slogu. Pasākumu ietekme uz vidi ir labvēlīga, jo paredzams, ka tie palīdzēs uzlabot siļķes krājuma ilgtspēju. Ietekme uz tirdzniecību būs mērena – lai gan ir gaidāma tūlītēja ekonomiskā ietekme, vidējā termiņā iespējams rast alternatīvus tirdzniecības mehānismus, un galu galā piegāžu nepietiekamība ES nav gaidāma. Paredzams, ka ekonomiskā un sociālā ietekme īstermiņā būs mērena, jo tā būs saistīta ar ietekmi uz tirdzniecību; taču, ja pasākumi dos vēlamo efektu, vidējā termiņā un ilgtermiņā ietekme noteikti būs ļoti pozitīva, jo īpaši attiecībā uz vairākām flotēm, kuras ekonomiski lielā mērā ir atkarīgas no pelaģiskajām zivīm. Pasākumu radītais administratīvais slogs būs salīdzinoši neliels, ja ņem vērā to, ka vairums kontroles līdzekļu, tostarp personāls, kas vajadzīgs pasākumu īstenošanai dalībvalstīs, jau ir pieejams. |
| --- | --- |

(26)

Novērtējot pasākumu ietekmi uz vidi un tirdzniecību, ekonomisko un sociālo ietekmi īstermiņā un ilgtermiņā, kā arī ar pasākumu īstenošanu saistīto administratīvo slogu, var secināt, ka pasākumi ir pārdomāti un neradīs nepieņemamu ietekmi vai pārmērīgu slogu. Pasākumu ietekme uz vidi ir labvēlīga, jo paredzams, ka tie palīdzēs uzlabot siļķes krājuma ilgtspēju. Ietekme uz tirdzniecību būs mērena – lai gan ir gaidāma tūlītēja ekonomiskā ietekme, vidējā termiņā iespējams rast alternatīvus tirdzniecības mehānismus, un galu galā piegāžu nepietiekamība ES nav gaidāma. Paredzams, ka ekonomiskā un sociālā ietekme īstermiņā būs mērena, jo tā būs saistīta ar ietekmi uz tirdzniecību; taču, ja pasākumi dos vēlamo efektu, vidējā termiņā un ilgtermiņā ietekme noteikti būs ļoti pozitīva, jo īpaši attiecībā uz vairākām flotēm, kuras ekonomiski lielā mērā ir atkarīgas no pelaģiskajām zivīm. Pasākumu radītais administratīvais slogs būs salīdzinoši neliels, ja ņem vērā to, ka vairums kontroles līdzekļu, tostarp personāls, kas vajadzīgs pasākumu īstenošanai dalībvalstīs, jau ir pieejams.

| (27) | Visbeidzot, Komisija izvērtēja pasākumu saderību ar starptautiskajām tiesībām un secināja, ka tie attiecas uz noplicināma zivju krājuma saglabāšanu un to mērķis ir nepieļaut krājuma faktisku pārmērīgu izmantošanu, jo pasākumus veic, lai saglabātu Ziemeļatlantijas siļķes krājumu drošās bioloģiskās robežās. Pasākumus īsteno saistībā ar Savienībā spēkā esošiem pasākumiem (Regulas (ES) Nr. 1026/2012 5. panta 1. punkta b) apakšpunkts). Konkrēti, Savienība saskaņā ar Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) ieteikumu ir samazinājusi savu nozveju par 26 % un pilnībā piemēro nosacījumus un ierobežojumus, kas paredzēti ilgtermiņa pārvaldības plānā, par kuru piekrastes valstis ir vienojušās un kuru tās piemēro kopš 1999. gada, un kuru ICES 2013. gada maijā ir atkārtoti atzinusi par piesardzīgai pieejai atbilstošu un par pareizo pārvaldības pieeju, kura nodrošina ieguvi drošās bioloģiskās robežās. Turklāt nav neapstrīdamu zinātnisku pierādījumu, kas liecinātu par to, ka Fēru salām ir tiesības paaugstināt nozvejas daļu Ziemeļatlantijas siļķes zvejniecībā, tāpēc būtu bijis pareizi samazināt to nozveju, ievērojot ICES ieteikumu 2013. gadam. Tālab pasākumos, kas jāpieņem, vispirms būtu jāiekļauj: a) aizliegums importēt siļķes un makreles no Ziemeļatlantijas krājumiem, kā arī zvejas produktus, kas satur šādas zivis vai izgatavoti no šādām zivīm, un b) Savienības ostu izmantošanas ierobežojumi attiecībā uz kuģiem, kuri Fēru salu kontrolē zvejo siļķes un makreles Ziemeļatlantijas krājumos, un uz kuģiem, kuri pārvadā minētajā zvejā iegūtas zivis vai no šādām zivīm iegūtus zvejas produktus. |
| --- | --- |

(27)

Visbeidzot, Komisija izvērtēja pasākumu saderību ar starptautiskajām tiesībām un secināja, ka tie attiecas uz noplicināma zivju krājuma saglabāšanu un to mērķis ir nepieļaut krājuma faktisku pārmērīgu izmantošanu, jo pasākumus veic, lai saglabātu Ziemeļatlantijas siļķes krājumu drošās bioloģiskās robežās. Pasākumus īsteno saistībā ar Savienībā spēkā esošiem pasākumiem (Regulas (ES) Nr. 1026/2012 5. panta 1. punkta b) apakšpunkts). Konkrēti, Savienība saskaņā ar Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) ieteikumu ir samazinājusi savu nozveju par 26 % un pilnībā piemēro nosacījumus un ierobežojumus, kas paredzēti ilgtermiņa pārvaldības plānā, par kuru piekrastes valstis ir vienojušās un kuru tās piemēro kopš 1999. gada, un kuru ICES 2013. gada maijā ir atkārtoti atzinusi par piesardzīgai pieejai atbilstošu un par pareizo pārvaldības pieeju, kura nodrošina ieguvi drošās bioloģiskās robežās. Turklāt nav neapstrīdamu zinātnisku pierādījumu, kas liecinātu par to, ka Fēru salām ir tiesības paaugstināt nozvejas daļu Ziemeļatlantijas siļķes zvejniecībā, tāpēc būtu bijis pareizi samazināt to nozveju, ievērojot ICES ieteikumu 2013. gadam. Tālab pasākumos, kas jāpieņem, vispirms būtu jāiekļauj: a) aizliegums importēt siļķes un makreles no Ziemeļatlantijas krājumiem, kā arī zvejas produktus, kas satur šādas zivis vai izgatavoti no šādām zivīm, un b) Savienības ostu izmantošanas ierobežojumi attiecībā uz kuģiem, kuri Fēru salu kontrolē zvejo siļķes un makreles Ziemeļatlantijas krājumos, un uz kuģiem, kuri pārvadā minētajā zvejā iegūtas zivis vai no šādām zivīm iegūtus zvejas produktus.

| (28) | Lai atvieglotu to pasākumu izpildi, kas piemērojami kuģiem, kuri zvejo attiecīgajos siļķes vai makreles krājumos vai pārvadā šajos krājumos iegūtas zivis vai no šādām zivīm iegūtus zvejas produktus, dalībvalstis būtu jānodrošina ar minēto kuģu sarakstiem. Lai noteiktu, vai siļķes vai makreles ir nozvejotas Fēru salu kontrolē, būtu jāizmanto nozvejas sertifikācijas shēma, kas noteikta III nodaļā Padomes 2008. gada 29. septembra Regulā (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, un ar ko groza Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1936/2001 un (EK) Nr. 601/2004, un ar ko atceļ Regulas (EK) Nr. 1093/94 un (EK) Nr. 1447/1999 (5). |
| --- | --- |

(28)

Lai atvieglotu to pasākumu izpildi, kas piemērojami kuģiem, kuri zvejo attiecīgajos siļķes vai makreles krājumos vai pārvadā šajos krājumos iegūtas zivis vai no šādām zivīm iegūtus zvejas produktus, dalībvalstis būtu jānodrošina ar minēto kuģu sarakstiem. Lai noteiktu, vai siļķes vai makreles ir nozvejotas Fēru salu kontrolē, būtu jāizmanto nozvejas sertifikācijas shēma, kas noteikta III nodaļā Padomes 2008. gada 29. septembra Regulā (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, un ar ko groza Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1936/2001 un (EK) Nr. 601/2004, un ar ko atceļ Regulas (EK) Nr. 1093/94 un (EK) Nr. 1447/1999 (5).

| (29) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(29)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu Fēru salas atzīst par valsti, kas atļauj ilgtnespējīgu zveju Ziemeļatlantijas siļķes krājumā, un nosaka pasākumus attiecībā uz Fēru salām, lai nodrošinātu minētā krājuma saglabāšanu ilgtermiņā.

2. pants

Darbības joma un mērķi

Šo regulu piemēro Ziemeļatlantijas siļķu zvejai, ko veic Fēru salu kontrolē. Tās mērķis ir ilgtermiņā nodrošināt Ziemeļatlantijas siļķes krājuma ilgtspēju.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “Ziemeļatlantijas siļķes krājums” ir siļķes (Clupea harengus) krājums, kas sastopams Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) I, II, V, XII un XIV apakšapgabalā (6); |
| --- | --- |

a)

“Ziemeļatlantijas siļķes krājums” ir siļķes (Clupea harengus) krājums, kas sastopams Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) I, II, V, XII un XIV apakšapgabalā (6);

| b) | “Ziemeļatlantijas siļķe” ir zivs no Ziemeļatlantijas siļķes krājuma; |
| --- | --- |

b)

“Ziemeļatlantijas siļķe” ir zivs no Ziemeļatlantijas siļķes krājuma;

| c) | “makrele” ir Scomber scombrus sugas zivs, kas nozvejota apgabalos, kuros uzturas Ziemeļatlantijas siļķes; |
| --- | --- |

c)

“makrele” ir Scomber scombrus sugas zivs, kas nozvejota apgabalos, kuros uzturas Ziemeļatlantijas siļķes;

| d) | “nozvejots Fēru salu kontrolē” nozīmē, ka attiecīgo nozveju ir guvuši Fēru salu karoga kuģi vai citas valsts karoga kuģi, kuri ir saņēmuši atļauju zvejot Fēru salu ekskluzīvajā ekonomikas zonā vai kurus ir nofraktējis Fēru salu uzņēmums vai Fēru salu iestādes. |
| --- | --- |

d)

“nozvejots Fēru salu kontrolē” nozīmē, ka attiecīgo nozveju ir guvuši Fēru salu karoga kuģi vai citas valsts karoga kuģi, kuri ir saņēmuši atļauju zvejot Fēru salu ekskluzīvajā ekonomikas zonā vai kurus ir nofraktējis Fēru salu uzņēmums vai Fēru salu iestādes.

4. pants

Statuss

Fēru salas uzskata par valsti, kas atļauj ilgtnespējīgu zveju Ziemeļatlantijas siļķes krājumā.

5. pants

Pasākumi

1.   Ir aizliegts ievest Savienības teritorijā, arī ar mērķi ostās veikt pārkraušanu citā kuģī, pielikumā norādītās zivis vai zvejas produktus, kuru sastāvā ir Fēru salu kontrolē nozvejotas Ziemeļatlantijas siļķes vai makreles, kuri ir izgatavoti no šādām zivīm vai satur šādas zivis.

2.   Fēru salu karoga kuģiem, kuri zvejo Ziemeļatlantijas siļķes vai makreles, un kuģiem, kuri pārvadā zivis vai zvejas produktus, kas iegūti no Ziemeļatlantijas siļķēm vai makrelēm, kuras nozvejojuši vai nu minētās valsts karoga kuģi, vai arī citas valsts karoga kuģi, kuri saņēmuši minētās valsts atļauju, ir aizliegts izmantot Savienības ostas. Šo aizliegumu nepiemēro nepārvaramas varas vai kuģa katastrofas gadījumos Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada Jūras tiesību konvencijas 18. panta nozīmē attiecībā uz pakalpojumiem, kas noteikti par nepieciešamiem minētajās situācijās.

6. pants

Īstenošana

1.   Dalībvalstu kompetentās iestādes izmanto Padomes Regulas (EK) Nr. 1005/2008 III nodaļā noteikto nozvejas sertifikācijas shēmu, lai identificētu produktus, uz kuriem attiecas šīs regulas 5. panta 1. punktā noteiktais aizliegums.

2.   Lai atvieglotu 5. panta 2. punktā noteiktā aizlieguma īstenošanu, dalībvalstīm tiek nodrošināti to kuģu orientējoši saraksti, kuri saskaņā ar ticamiem datu avotiem ir zvejojuši vai patlaban zvejo Ziemeļatlantijas siļķes vai makreles Fēru salu kontrolē.

7. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 20. augustā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 316, 14.11.2012., 34. lpp.

1

(2)  http://www.ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2012/2012/her-noss.pdf

2

(3)  http://www.ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2013/Special%20requests/NEAFC%20NSS%20herring%20MP.pdf

3

(4)  Lēmums C(2013) 2853, 17.5.2013.

4

(5)  OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp.

5

(6)  Kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Regulā (EK) Nr. 218/2009 par to dalībvalstu nominālās nozvejas statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā (OV L 87, 31.3.2009., 70. lpp.).

6

---

PIELIKUMS

Zivis un zvejas produkti, kuru ievešana Savienības teritorijā ir aizliegta

| Suga | Produkti (Harmonizētās sistēmas (HS) nomenklatūra) |
| --- | --- |
| Siļķe (Clupea harengus) | ex 0302 41
  ex 0302 90
  ex 0303 51
  ex 0303 90 90
  ex 0304 59 50
  ex 0304 86
  ex 0304 99 23
  ex 0305 42
  ex 0305 59 30
  ex 0305 61
  ex 0305 72
  ex 0305 79
  ex 1604 12
  ex 1604 20 90 |
| Makrele (Scomber scombrus) | ex 0302 44
  ex 0303 54
  ex 0304 49 90
  ex 0304 89 49
  ex 0304 99 99
  ex 0305 49 30
  ex 1604 15
  ex 1604 20 50 |

Suga

Produkti (Harmonizētās sistēmas (HS) nomenklatūra)

Siļķe (Clupea harengus)

ex 0302 41

ex 0302 90

ex 0303 51

ex 0303 90 90

ex 0304 59 50

ex 0304 86

ex 0304 99 23

ex 0305 42

ex 0305 59 30

ex 0305 61

ex 0305 72

ex 0305 79

ex 1604 12

ex 1604 20 90

Makrele (Scomber scombrus)

ex 0302 44

ex 0303 54

ex 0304 49 90

ex 0304 89 49

ex 0304 99 99

ex 0305 49 30

ex 1604 15

ex 1604 20 50

---

| 21.8.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 223/8 |
| --- | --- | --- | --- |

21.8.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 223/8

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 794/2013

(2013. gada 20. augusts),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 20. augustā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0709 93 10 | TR | 131,0 |
| ZZ | 131,0 |
| 0805 50 10 | AR | 91,2 |
| CL | 112,7 |
| TR | 70,0 |
| UY | 134,9 |
| ZA | 108,5 |
| ZZ | 103,5 |
| 0806 10 10 | EG | 181,2 |
| MA | 150,8 |
| MX | 264,4 |
| TR | 150,6 |
| ZZ | 186,8 |
| 0808 10 80 | AR | 182,1 |
| BR | 111,3 |
| CL | 147,6 |
| CN | 77,8 |
| NZ | 123,6 |
| US | 108,5 |
| ZA | 118,8 |
| ZZ | 124,2 |
| 0808 30 90 | AR | 193,4 |
| CL | 148,9 |
| TR | 149,7 |
| ZA | 101,4 |
| ZZ | 148,4 |
| 0809 30 | TR | 138,8 |
| ZZ | 138,8 |
| 0809 40 05 | BA | 49,3 |
| MK | 74,4 |
| TR | 101,0 |
| ZZ | 74,9 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0709 93 10

TR

131,0

ZZ

131,0

0805 50 10

AR

91,2

CL

112,7

TR

70,0

UY

134,9

ZA

108,5

ZZ

103,5

0806 10 10

EG

181,2

MA

150,8

MX

264,4

TR

150,6

ZZ

186,8

0808 10 80

AR

182,1

BR

111,3

CL

147,6

CN

77,8

NZ

123,6

US

108,5

ZA

118,8

ZZ

124,2

0808 30 90

AR

193,4

CL

148,9

TR

149,7

ZA

101,4

ZZ

148,4

0809 30

TR

138,8

ZZ

138,8

0809 40 05

BA

49,3

MK

74,4

TR

101,0

ZZ

74,9

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 21.8.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 223/10 |
| --- | --- | --- | --- |

21.8.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 223/10

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2013. gada 19. augusts)

par dažiem aizsardzības pasākumiem saistībā ar augsti patogēno H7N7 apakštipa putnu gripu Itālijā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 5521)

(Autentisks ir tikai teksts itāļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2013/439/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1989. gada 11. decembra Direktīvu 89/662/EEK par veterinārajām pārbaudēm Kopienas iekšējā tirdzniecībā, lai izveidotu iekšējo tirgu (1), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Direktīvu 90/425/EEK par veterinārajām un zootehniskajām pārbaudēm, kas piemērojamas Kopienā iekšējā tirdzniecībā ar noteiktiem dzīviem dzīvniekiem un produktiem, lai izveidotu iekšējo tirgu (2), un jo īpaši tās 10. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Putnu gripa ir vīrusa izraisīta putnu, tostarp mājputnu, infekcijas slimība. Inficēšanās ar putnu gripas vīrusu mājputniem izraisa divus galvenos minētās slimības veidus, kas atšķiras virulences ziņā. Mazpatogēnā gripa izraisa tikai vieglus simptomus, savukārt augsti patogēnajai gripai ir ļoti augsti mirstības rādītāji vairākumā mājputnu sugu. Šī slimība var nopietni ietekmēt mājputnu audzēšanas rentabilitāti. |
| --- | --- |

(1)

Putnu gripa ir vīrusa izraisīta putnu, tostarp mājputnu, infekcijas slimība. Inficēšanās ar putnu gripas vīrusu mājputniem izraisa divus galvenos minētās slimības veidus, kas atšķiras virulences ziņā. Mazpatogēnā gripa izraisa tikai vieglus simptomus, savukārt augsti patogēnajai gripai ir ļoti augsti mirstības rādītāji vairākumā mājputnu sugu. Šī slimība var nopietni ietekmēt mājputnu audzēšanas rentabilitāti.

| (2) | Ar putnu gripu galvenokārt saslimst putni, taču atsevišķos gadījumos inficēties var arī cilvēki, lai gan risks parasti ir ļoti mazs. |
| --- | --- |

(2)

Ar putnu gripu galvenokārt saslimst putni, taču atsevišķos gadījumos inficēties var arī cilvēki, lai gan risks parasti ir ļoti mazs.

| (3) | Putnu gripas uzliesmojuma gadījumā ir risks, ka slimības ierosinātājs var izplatīties uz citām audzētavām, kurās nebrīvē tur mājputnus vai citus putnus. Tādējādi, pārdodot dzīvus putnus vai to produktus, tas var izplatīties no vienas dalībvalsts uz citām dalībvalstīm vai uz trešām valstīm. |
| --- | --- |

(3)

Putnu gripas uzliesmojuma gadījumā ir risks, ka slimības ierosinātājs var izplatīties uz citām audzētavām, kurās nebrīvē tur mājputnus vai citus putnus. Tādējādi, pārdodot dzīvus putnus vai to produktus, tas var izplatīties no vienas dalībvalsts uz citām dalībvalstīm vai uz trešām valstīm.

| (4) | Padomes 2005. gada 20. decembra Direktīva 2005/94/EK, ar ko paredz Kopienas pasākumus putnu gripas kontrolei (3), paredz noteiktus profilaktiskus pasākumus, kas saistīti ar putnu gripas uzraudzību un savlaicīgu noteikšanu, un obligātos kontroles pasākumus, kas minētās slimības uzliesmojuma gadījumā piemērojami mājputniem un citiem nebrīvē turētiem putniem. Minētā direktīva paredz aizsardzības zonu un uzraudzības zonu izveidi īpaši patogēnās putnu gripas uzliesmojuma gadījumā. |
| --- | --- |

(4)

Padomes 2005. gada 20. decembra Direktīva 2005/94/EK, ar ko paredz Kopienas pasākumus putnu gripas kontrolei (3), paredz noteiktus profilaktiskus pasākumus, kas saistīti ar putnu gripas uzraudzību un savlaicīgu noteikšanu, un obligātos kontroles pasākumus, kas minētās slimības uzliesmojuma gadījumā piemērojami mājputniem un citiem nebrīvē turētiem putniem. Minētā direktīva paredz aizsardzības zonu un uzraudzības zonu izveidi īpaši patogēnās putnu gripas uzliesmojuma gadījumā.

| (5) | Itālija ir paziņojusi Komisijai par augsti patogēnās H7N7 apakštipa putnu gripas uzliesmojumu audzētavā, kas atrodas minētās valsts teritorijā un kurā nebrīvē tur mājputnus un citus putnus, un šī dalībvalsts nekavējoties ir veikusi pasākumus atbilstoši Direktīvā 2005/94/EK noteiktajām prasībām, ieskaitot aizsardzības zonu un uzraudzības zonu izveidi, kuras būtu jānosaka šā lēmuma pielikuma A un B daļā. |
| --- | --- |

(5)

Itālija ir paziņojusi Komisijai par augsti patogēnās H7N7 apakštipa putnu gripas uzliesmojumu audzētavā, kas atrodas minētās valsts teritorijā un kurā nebrīvē tur mājputnus un citus putnus, un šī dalībvalsts nekavējoties ir veikusi pasākumus atbilstoši Direktīvā 2005/94/EK noteiktajām prasībām, ieskaitot aizsardzības zonu un uzraudzības zonu izveidi, kuras būtu jānosaka šā lēmuma pielikuma A un B daļā.

| (6) | Komisija sadarbībā ar Itāliju ir izskatījusi minētos pasākumus un atzīst, ka šo zonu robežas, ko noteikusi minētās dalībvalsts kompetentā iestāde, atrodas pietiekamā attālumā no audzētavas, kurā apstiprināts uzliesmojums. |
| --- | --- |

(6)

Komisija sadarbībā ar Itāliju ir izskatījusi minētos pasākumus un atzīst, ka šo zonu robežas, ko noteikusi minētās dalībvalsts kompetentā iestāde, atrodas pietiekamā attālumā no audzētavas, kurā apstiprināts uzliesmojums.

| (7) | Lai novērstu nevajadzīgus tirdzniecības traucējumus Savienībā un izvairītos no tā, ka trešās valstis varētu uzlikt nepamatotus tirdzniecības šķēršļus, ir nepieciešams īsā laika posmā Savienības līmenī noteikt minētās zonas, kas izveidotas Itālijā, un aizliegt sūtīt no tām dzīvu mājputnu, pirmdējēju mājputnu, dienu vecu cāļu un inkubējamu olu sūtījumus uz citām dalībvalstīm vai uz trešām valstīm. |
| --- | --- |

(7)

Lai novērstu nevajadzīgus tirdzniecības traucējumus Savienībā un izvairītos no tā, ka trešās valstis varētu uzlikt nepamatotus tirdzniecības šķēršļus, ir nepieciešams īsā laika posmā Savienības līmenī noteikt minētās zonas, kas izveidotas Itālijā, un aizliegt sūtīt no tām dzīvu mājputnu, pirmdējēju mājputnu, dienu vecu cāļu un inkubējamu olu sūtījumus uz citām dalībvalstīm vai uz trešām valstīm.

| (8) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Itālija nodrošina, ka aizsardzības zonās un uzraudzības zonās, kas ir izveidotas saskaņā ar Direktīvas 2005/94/EK 16. panta 1. punktu, ir iekļauti vismaz tie apgabali, kuri ir minēti šā lēmuma pielikuma A un B daļā.

2. pants

Šo lēmumu piemēro līdz 2013. gada 23. septembrim.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Itālijai.

Briselē, 2013. gada 19. augustā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Tonio BORG

---

(1)  OV L 395, 30.12.1989., 13. lpp.

1

(2)  OV L 224, 18.8.1990., 29. lpp.

2

(3)  OV L 10, 14.1.2006., 16. lpp.

3

---

PIELIKUMS

A   daļa

Lēmuma 1. pantā minētā aizsardzības zona:

| ISO Valsts kods | Dalībvalsts | Pasta indekss | Nosaukums |
| --- | --- | --- | --- |
| IT | Itālija | | Apgabals, kurā ietilpst šāda pašvaldība: |
| 44020 | Ostellato |

ISO Valsts kods

Dalībvalsts

Pasta indekss

Nosaukums

IT

Itālija

Apgabals, kurā ietilpst šāda pašvaldība:

44020

Ostellato

B   daļa

Lēmuma 1. pantā minētā uzraudzības zona:

| ISO Valsts kods | Dalībvalsts | Pasta indekss | Nosaukums |
| --- | --- | --- | --- |
| IT | Itālija | | Apgabals, kurā ietilpst šādas pašvaldības: |
| 44011 | Argenta |
| 44022 | Comacchio |
| 44027 | Migliarino |
| 44020 | Migliaro |
| 44015 | Portomaggiore |
| 44039 | Tresigallo |

ISO Valsts kods

Dalībvalsts

Pasta indekss

Nosaukums

IT

Itālija

Apgabals, kurā ietilpst šādas pašvaldības:

44011

Argenta

44022

Comacchio

44027

Migliarino

44020

Migliaro

44015

Portomaggiore

44039

Tresigallo

---

| 21.8.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 223/13 |
| --- | --- | --- | --- |

21.8.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 223/13

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2013. gada 20. augusts),

ar ko izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas un Taivānas izcelsmes nerūsējošā tērauda cauruļu un cauruļvadu savienotājelementiem sadurmetināšanai kā gataviem vai nepabeigtiem izstrādājumiem

(2013/440/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu,

pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

| (1) | Eiropas Komisija 2012. gada 28. septembrī saņēma sūdzību par iespējamu kaitējumu radošu dempingu ar Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) un Taivānas izcelsmes nerūsējošā tērauda caurulēm un cauruļvadu savienotājelementiem sadurmetināšanai kā gataviem vai nepabeigtiem izstrādājumiem; sūdzību saskaņā ar pamatregulas 5. pantu iesniedza Eiropas Savienības Nerūsējošā tērauda cauruļu savienotājelementu sadurmetināšanai ražošanas nozares aizsardzības komiteja (“sūdzības iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kas pārstāv nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 25 %, no nerūsējošā tērauda cauruļu un cauruļvadu savienotājelementu sadurmetināšanai kopējā ražošanas apjoma Savienībā. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Komisija 2012. gada 28. septembrī saņēma sūdzību par iespējamu kaitējumu radošu dempingu ar Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) un Taivānas izcelsmes nerūsējošā tērauda caurulēm un cauruļvadu savienotājelementiem sadurmetināšanai kā gataviem vai nepabeigtiem izstrādājumiem; sūdzību saskaņā ar pamatregulas 5. pantu iesniedza Eiropas Savienības Nerūsējošā tērauda cauruļu savienotājelementu sadurmetināšanai ražošanas nozares aizsardzības komiteja (“sūdzības iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kas pārstāv nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 25 %, no nerūsējošā tērauda cauruļu un cauruļvadu savienotājelementu sadurmetināšanai kopējā ražošanas apjoma Savienībā.

| (2) | Sūdzībā bija prima facie pierādījumi tam, ka dempings pastāv un rada būtisku kaitējumu, un tie tika uzskatīti par pietiekamiem, lai pamatotu antidempinga procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(2)

Sūdzībā bija prima facie pierādījumi tam, ka dempings pastāv un rada būtisku kaitējumu, un tie tika uzskatīti par pietiekamiem, lai pamatotu antidempinga procedūras sākšanu.

| (3) | Komisija 2012. gada 10. novembrī pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju ar paziņojumu, kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2), informēja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz ĶTR un Taivānas izcelsmes nerūsējošā tērauda cauruļu un cauruļvadu savienotājelementu sadurmetināšanai kā gatavu vai nepabeigtu izstrādājumu importu Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2012. gada 10. novembrī pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju ar paziņojumu, kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2), informēja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz ĶTR un Taivānas izcelsmes nerūsējošā tērauda cauruļu un cauruļvadu savienotājelementu sadurmetināšanai kā gatavu vai nepabeigtu izstrādājumu importu Eiropas Savienībā.

| (4) | Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli paziņoja zināmajiem iesaistītajiem ĶTR un Taivānas ražotājiem/eksportētājiem, importētājiem, lietotājiem un apvienībām, kā arī ĶTR un Taivānas iestādēm un visiem zināmajiem Savienības ražotājiem. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. |
| --- | --- |

(4)

Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli paziņoja zināmajiem iesaistītajiem ĶTR un Taivānas ražotājiem/eksportētājiem, importētājiem, lietotājiem un apvienībām, kā arī ĶTR un Taivānas iestādēm un visiem zināmajiem Savienības ražotājiem. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.

| (5) | Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to lūdza un minēja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(5)

Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to lūdza un minēja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

B.   SŪDZĪBAS ATSAUKŠANA UN PROCEDŪRAS IZBEIGŠANA

| (6) | Sūdzības iesniedzējs ar 2013. gada 27. jūnija vēstuli Komisijai oficiāli atsauca sūdzību. |
| --- | --- |

(6)

Sūdzības iesniedzējs ar 2013. gada 27. jūnija vēstuli Komisijai oficiāli atsauca sūdzību.

| (7) | Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 1. punktu procedūru var izbeigt, ja sūdzība ir atsaukta, ja vien šāda izbeigšana nav pretrunā Savienības interesēm. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 1. punktu procedūru var izbeigt, ja sūdzība ir atsaukta, ja vien šāda izbeigšana nav pretrunā Savienības interesēm.

| (8) | Izmeklēšanā netika atklāti apsvērumi, kas liecinātu, ka izbeigšana nav Savienības interesēs. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka pašreizējā procedūra būtu jāizbeidz. Par to attiecīgi informēja ieinteresētās personas, un tām bija iespēja iesniegt piezīmes. Tomēr Komisija nesaņēma piezīmes, kas liecinātu, ka šāda izbeigšana nebūtu Savienības interesēs. |
| --- | --- |

(8)

Izmeklēšanā netika atklāti apsvērumi, kas liecinātu, ka izbeigšana nav Savienības interesēs. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka pašreizējā procedūra būtu jāizbeidz. Par to attiecīgi informēja ieinteresētās personas, un tām bija iespēja iesniegt piezīmes. Tomēr Komisija nesaņēma piezīmes, kas liecinātu, ka šāda izbeigšana nebūtu Savienības interesēs.

| (9) | Tāpēc Komisija secina, ka būtu jāizbeidz antidempinga procedūra attiecībā uz ĶTR un Taivānas izcelsmes nerūsējošā tērauda cauruļu un cauruļvadu savienotājelementu sadurmetināšanai kā gatavu vai nepabeigtu izstrādājumu importu, |
| --- | --- |

(9)

Tāpēc Komisija secina, ka būtu jāizbeidz antidempinga procedūra attiecībā uz ĶTR un Taivānas izcelsmes nerūsējošā tērauda cauruļu un cauruļvadu savienotājelementu sadurmetināšanai kā gatavu vai nepabeigtu izstrādājumu importu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz tādu Ķīnas Tautas Republikas un Taivānas izcelsmes nerūsējošā tērauda cauruļu un cauruļvadu savienotājelementu sadurmetināšanai kā gatavu vai nepabeigtu izstrādājumu importu, kurus patlaban klasificē ar KN kodiem 7307 23 10 un 7307 23 90.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2013. gada 20. augustā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  OV C 342, 10.11.2012., 2. lpp.

2

---

| 21.8.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 223/15 |
| --- | --- | --- | --- |

21.8.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 223/15

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2013. gada 20. augusts),

ar ko nosaka datumu, kurā vīzu informācijas sistēma (VIS) sāk darbību astotajā reģionā

(2013/441/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regulu (EK) Nr. 767/2008 par Vīzu informācijas sistēmu (VIS) un datu apmaiņu starp dalībvalstīm saistībā ar īstermiņa vīzām (VIS regula) (1) un jo īpaši tās 48. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Komisijas 2012. gada 24. aprīļa Īstenošanas lēmumu 2012/274/ES, ar ko nosaka otro reģionu grupu Vīzu informācijas sistēmas (VIS) darbības sākšanai (2), astotais reģions, kurā būtu jāsāk datu vākšana un pārsūtīšana uz VIS attiecībā uz visiem pieteikumiem, ietver Argentīnu, Bolīviju, Brazīliju, Čīli, Kolumbiju, Ekvadoru, Paragvaju, Peru, Urugvaju un Venecuēlu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Komisijas 2012. gada 24. aprīļa Īstenošanas lēmumu 2012/274/ES, ar ko nosaka otro reģionu grupu Vīzu informācijas sistēmas (VIS) darbības sākšanai (2), astotais reģions, kurā būtu jāsāk datu vākšana un pārsūtīšana uz VIS attiecībā uz visiem pieteikumiem, ietver Argentīnu, Bolīviju, Brazīliju, Čīli, Kolumbiju, Ekvadoru, Paragvaju, Peru, Urugvaju un Venecuēlu.

| (2) | Dalībvalstis ir paziņojušas Komisijai, ka ir īstenojušas vajadzīgos tehniskos un juridiskos priekšnoteikumus 5. panta 1. punktā minēto datu ievākšanai un pārsūtīšanai uz VIS attiecībā uz visiem pieteikumiem šajā reģionā, tostarp priekšnoteikumus datu ievākšanai un/vai pārsūtīšanai citas dalībvalsts vārdā. |
| --- | --- |

(2)

Dalībvalstis ir paziņojušas Komisijai, ka ir īstenojušas vajadzīgos tehniskos un juridiskos priekšnoteikumus 5. panta 1. punktā minēto datu ievākšanai un pārsūtīšanai uz VIS attiecībā uz visiem pieteikumiem šajā reģionā, tostarp priekšnoteikumus datu ievākšanai un/vai pārsūtīšanai citas dalībvalsts vārdā.

| (3) | Nosacījumi, kas paredzēti VIS regulas 48. panta 3. punkta pirmajā teikumā, tādējādi ir izpildīti, un tādēļ ir jānosaka datums, kurā VIS sāks darbību astotajā reģionā. |
| --- | --- |

(3)

Nosacījumi, kas paredzēti VIS regulas 48. panta 3. punkta pirmajā teikumā, tādējādi ir izpildīti, un tādēļ ir jānosaka datums, kurā VIS sāks darbību astotajā reģionā.

| (4) | Ņemot vērā nepieciešamību noteikt datumu VIS darbības sākšanai vistuvākajā laikā, šim lēmumam būtu jāstājas spēkā tā publicēšanas dienā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā nepieciešamību noteikt datumu VIS darbības sākšanai vistuvākajā laikā, šim lēmumam būtu jāstājas spēkā tā publicēšanas dienā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| (5) | Tā kā VIS regula balstās uz Šengenas acquis, Dānija paziņoja par VIS regulas īstenošanu savās valsts tiesībās saskaņā ar 5. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam. Tādējādi saskaņā ar starptautiskajām tiesībām Dānijai ir saistoša šā lēmuma īstenošana. |
| --- | --- |

(5)

Tā kā VIS regula balstās uz Šengenas acquis, Dānija paziņoja par VIS regulas īstenošanu savās valsts tiesībās saskaņā ar 5. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam. Tādējādi saskaņā ar starptautiskajām tiesībām Dānijai ir saistoša šā lēmuma īstenošana.

| (6) | Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes 2000. gada 29. maija Lēmumu 2000/365/EK par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (3). Apvienotajai Karalistei šis lēmums tādējādi nav saistošs un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(6)

Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes 2000. gada 29. maija Lēmumu 2000/365/EK par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (3). Apvienotajai Karalistei šis lēmums tādējādi nav saistošs un nav jāpiemēro.

| (7) | Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmumu 2002/192/EK par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (4). Īrijai šis lēmums tādējādi nav saistošs un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(7)

Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmumu 2002/192/EK par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (4). Īrijai šis lēmums tādējādi nav saistošs un nav jāpiemēro.

| (8) | Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju – saskaņā ar Nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (5), šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta 1. panta B. punktā Padomes Lēmumā 1999/437/EK (6) par dažiem pasākumiem minētā nolīguma piemērošanai. |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju – saskaņā ar Nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (5), šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta 1. panta B. punktā Padomes Lēmumā 1999/437/EK (6) par dažiem pasākumiem minētā nolīguma piemērošanai.

| (9) | Attiecībā uz Šveici – saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (7), šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta B. punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK (8) 3. pantu. |
| --- | --- |

(9)

Attiecībā uz Šveici – saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (7), šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta B. punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK (8) 3. pantu.

| (10) | Attiecībā uz Lihtenšteinu – saskaņā ar Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (9), šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta B. punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2011/350/ES (10) 3. pantu. |
| --- | --- |

(10)

Attiecībā uz Lihtenšteinu – saskaņā ar Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (9), šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta B. punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2011/350/ES (10) 3. pantu.

| (11) | Attiecībā uz Kipru šis lēmums ir akts, kas pilnveido Šengenas acquis vai ir kā citādi saistīts ar to, kā noteikts 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(11)

Attiecībā uz Kipru šis lēmums ir akts, kas pilnveido Šengenas acquis vai ir kā citādi saistīts ar to, kā noteikts 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 2. punktā.

| (12) | Attiecībā uz Bulgāriju un Rumāniju šis lēmums ir akts, kas pilnveido Šengenas acquis vai ir kā citādi saistīts ar to, kā noteikts 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(12)

Attiecībā uz Bulgāriju un Rumāniju šis lēmums ir akts, kas pilnveido Šengenas acquis vai ir kā citādi saistīts ar to, kā noteikts 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktā.

| (13) | Attiecībā uz Horvātiju šis lēmums ir akts, kas pilnveido Šengenas acquis vai ir kā citādi saistīts ar to, kā noteikts 2011. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktā, |
| --- | --- |

(13)

Attiecībā uz Horvātiju šis lēmums ir akts, kas pilnveido Šengenas acquis vai ir kā citādi saistīts ar to, kā noteikts 2011. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Vīzu informācijas sistēma 2013. gada 5. septembrī sāk darbību astotajā reģionā, kas noteikts Īstenošanas lēmumā 2012/274/ES.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā publicēšanas dienā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

3. pants

Šo lēmumu piemēro saskaņā ar Līgumiem.

Briselē, 2013. gada 20. augustā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 218, 13.8.2008., 60. lpp.

1

(2)  OV L 134, 24.5.2012., 20. lpp.

2

(3)  OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.

3

(4)  OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.

4

(5)  OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.

5

(6)  OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.

6

(7)  OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp.

7

(8)  OV L 53, 27.2.2008., 1. lpp.

8

(9)  OV L 160, 18.6.2011., 21. lpp.

9

(10)  OV L 160, 18.6.2011., 19. lpp.

10

---

21.8.2013

| 21.8.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 223/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 223/s3

---

PAZIŅOJUMS LASĪTĀJIEM

Padomes Regula (ES) Nr. 216/2013 (2013. gada 7. marts) par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektronisko publikāciju

Saskaņā ar Padomes 2013. gada 7. marta Regulu (ES) Nr. 216/2013 par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektronisko publikāciju (OV L 69, 13.3.2013., 1. lpp.), sākot ar 2013. gada 1. jūliju, vienīgi elektroniskā formātā publicētais Oficiālais Vēstnesis ir autentisks un rada juridiskas sekas.

Ja neparedzētu un ārkārtas apstākļu dēļ Oficiālā Vēstneša elektronisko izdevumu nav iespējams publicēt, iespiestais izdevums ir autentisks un rada juridiskas sekas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 216/2013 3. panta nosacījumiem.

---

| 21.8.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 223/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.8.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 223/s3

---

PAZIŅOJUMS LASĪTĀJIEM – VEIDS, KĀDĀ IZDARA ATSAUCES UZ TIESĪBU AKTIEM

Ar 2013. gada 1. jūliju mainījies veids, kādā izdara atsauces uz citiem tiesību aktiem.

Pārejas periodā tiks izmantots gan jaunais, gan vecais atsauču veids.

---