# Europeiska unionens L 439/2020

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 439 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 63 årgången29 december 2020 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 439

Svensk utgåva

Lagstiftning

63 årgången29 december 2020

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/2244 av den 17 december 2020 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1132 vad gäller tekniska specifikationer och förfaranden för systemet för sammankoppling av register och om upphävande av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/884 (
  1
  ) | 1 |
| | | REKOMMENDATIONER |
| | * | Kommissionens rekommendation (EU) 2020/2245 av den 18 december 2020 om relevanta produkt- och tjänstemarknader inom området elektronisk kommunikation vilka kan komma i fråga för förhandsreglering enligt Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/1972 om inrättande av en europeisk kodex för elektronisk kommunikation
  [delgivet med nr C(2020) 8750]

   (
  1
  ) | 23 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/2244 av den 17 december 2020 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1132 vad gäller tekniska specifikationer och förfaranden för systemet för sammankoppling av register och om upphävande av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/884 (
  1
  )

1

1

REKOMMENDATIONER

*

Kommissionens rekommendation (EU) 2020/2245 av den 18 december 2020 om relevanta produkt- och tjänstemarknader inom området elektronisk kommunikation vilka kan komma i fråga för förhandsreglering enligt Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/1972 om inrättande av en europeisk kodex för elektronisk kommunikation
  [delgivet med nr C(2020) 8750]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2020) 8750]

1

23

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/1794 av den 16 september 2020 om ändring av del I i bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/848 vad gäller användningen av växtförökningsmaterial under omställning och icke-ekologiskt växtförökningsmaterial ( EUT L 402, 1.12.2020 ) | 32 |
| | * | Rättelse till kommissionens delegerade förordning (EU) nr 667/2014 av den 13 mars 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 om transaktionsregister när det gäller förfaranderegler för sanktioner som Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten ålägger transaktionsregister, samt bestämmelser om rätten till försvar och tidsfrister ( EUT L 179, 19.6.2014 ) | 33 |

Rättelser

*

Rättelse till kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/1794 av den 16 september 2020 om ändring av del I i bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/848 vad gäller användningen av växtförökningsmaterial under omställning och icke-ekologiskt växtförökningsmaterial ( EUT L 402, 1.12.2020 )

( EUT L 402, 1.12.2020 )

32

*

Rättelse till kommissionens delegerade förordning (EU) nr 667/2014 av den 13 mars 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 om transaktionsregister när det gäller förfaranderegler för sanktioner som Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten ålägger transaktionsregister, samt bestämmelser om rätten till försvar och tidsfrister ( EUT L 179, 19.6.2014 )

( EUT L 179, 19.6.2014 )

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 29.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 439/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 439/1

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2020/2244

av den 17 december 2020

om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1132 vad gäller tekniska specifikationer och förfaranden för systemet för sammankoppling av register och om upphävande av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/884

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1132 av den 14 juni 2017 om vissa aspekter av bolagsrätt (1), särskilt artiklarna 24 och 13 i.5 i detta, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/884 (2) anges tekniska specifikationer och förfaranden som krävs för systemet för sammankoppling av register som inrättats genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/101/EG (3), som har kodifierats och upphävts genom direktiv (EU) 2017/1132. Ytterligare förfaranden för systemet för sammankoppling av register har därefter införts i direktiv (EU) 2017/1132 genom Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1151 (4), tillsammans med ett krav på att kommissionen senast den 1 februari 2021 ska anta genomförandeakter för att fastställa motsvarande tekniska specifikationer och förfaranden. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/884 (2) anges tekniska specifikationer och förfaranden som krävs för systemet för sammankoppling av register som inrättats genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/101/EG (3), som har kodifierats och upphävts genom direktiv (EU) 2017/1132. Ytterligare förfaranden för systemet för sammankoppling av register har därefter införts i direktiv (EU) 2017/1132 genom Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1151 (4), tillsammans med ett krav på att kommissionen senast den 1 februari 2021 ska anta genomförandeakter för att fastställa motsvarande tekniska specifikationer och förfaranden.

| (2) | Det är nödvändigt att fastställa tekniska specifikationer för metoder för informationsutbyte mellan företagsregistret och filialregistret om en filial öppnas eller läggs ned eller när uppgifter och information om företaget ändras. |
| --- | --- |

(2)

Det är nödvändigt att fastställa tekniska specifikationer för metoder för informationsutbyte mellan företagsregistret och filialregistret om en filial öppnas eller läggs ned eller när uppgifter och information om företaget ändras.

| (3) | Det finns ett behov av att specificera vad som bör ingå i en detaljerad förteckning över uppgifter när information tillhandahålls mellan företagsregistret och filialregistret för att säkerställa ett effektivt utbyte av uppgifter. |
| --- | --- |

(3)

Det finns ett behov av att specificera vad som bör ingå i en detaljerad förteckning över uppgifter när information tillhandahålls mellan företagsregistret och filialregistret för att säkerställa ett effektivt utbyte av uppgifter.

| (4) | Förfarandet och de tekniska kraven för anslutning av valfria ingångar för kommissionen eller för andra av unionens institutioner, organ eller byråer till plattformen behöver specificeras för att säkerställa konsekventa regler för inrättandet av sådana ingångar. |
| --- | --- |

(4)

Förfarandet och de tekniska kraven för anslutning av valfria ingångar för kommissionen eller för andra av unionens institutioner, organ eller byråer till plattformen behöver specificeras för att säkerställa konsekventa regler för inrättandet av sådana ingångar.

| (5) | För det informationsutbyte om diskvalificerade styrelseledamöter som fastställs i direktiv (EU) 2019/1151 måste närmare bestämmelser och tekniska detaljer fastställas för att säkerställa ett effektivt, ändamålsenligt och snabbt informationsutbyte. |
| --- | --- |

(5)

För det informationsutbyte om diskvalificerade styrelseledamöter som fastställs i direktiv (EU) 2019/1151 måste närmare bestämmelser och tekniska detaljer fastställas för att säkerställa ett effektivt, ändamålsenligt och snabbt informationsutbyte.

| (6) | För att säkerställa tydlighet och rättslig säkerhet bör alla förfaranden och tekniska specifikationer för systemet för sammankoppling av register som krävs enligt direktiv (EU) 2017/1132 ingå i en enda genomförandeförordning. Genomförandeförordning (EU) 2015/884 bör därför upphävas och de tekniska specifikationer och förfaranden som anges i den genomförandeförordningen bör införas i den här förordningen. |
| --- | --- |

(6)

För att säkerställa tydlighet och rättslig säkerhet bör alla förfaranden och tekniska specifikationer för systemet för sammankoppling av register som krävs enligt direktiv (EU) 2017/1132 ingå i en enda genomförandeförordning. Genomförandeförordning (EU) 2015/884 bör därför upphävas och de tekniska specifikationer och förfaranden som anges i den genomförandeförordningen bör införas i den här förordningen.

| (7) | All behandling av personuppgifter enligt denna förordning omfattas av Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2016/679 (5) och (EU) 2018/1725 (6), beroende på vad som är tillämpligt. |
| --- | --- |

(7)

All behandling av personuppgifter enligt denna förordning omfattas av Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2016/679 (5) och (EU) 2018/1725 (6), beroende på vad som är tillämpligt.

| (8) | Europeiska datatillsynsmannen har hörts i enlighet med artikel 42.1 i förordning (EU) 2018/1725 och avgav ett yttrande den 31 juli 2020. |
| --- | --- |

(8)

Europeiska datatillsynsmannen har hörts i enlighet med artikel 42.1 i förordning (EU) 2018/1725 och avgav ett yttrande den 31 juli 2020.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för sammankoppling av centrala register, handelsregister och företagsregister. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för sammankoppling av centrala register, handelsregister och företagsregister.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De tekniska specifikationer och förfaranden avseende systemet för sammankoppling av register som avses i artikel 22.2 i direktiv (EU) 2017/1132 återfinns i bilagan.

Artikel 2

Genomförandeförordning (EU) 2015/884 ska upphöra att gälla.

Hänvisningar till den upphävda genomförandeförordningen ska anses som hänvisningar till den här förordningen.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 december 2020.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 169, 30.6.2017, s. 46.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/884 av den 8 juni 2015 om antagande av tekniska specifikationer och förfaranden som krävs för systemet för sammankoppling av register som inrättats genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/101/EG (EUT L 144, 10.6.2015, s. 1).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/101/EG av den 16 september 2009 om samordning av de skyddsåtgärder som krävs i medlemsstaterna av de i artikel 48 andra stycket i fördraget avsedda bolagen i bolagsmännens och tredje mans intressen, i syfte att göra skyddsåtgärderna likvärdiga inom gemenskapen (EUT L 258, 1.10.2009, s. 11).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1151 av den 20 juni 2019 om ändring av direktiv (EU) 2017/1132 vad gäller användningen av digitala verktyg och förfaranden inom bolagsrätt (EUT L 186, 11.7.2019, s. 80).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 av den 23 oktober 2018 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (EUT L 295, 21.11.2018, s. 39).

6

---

BILAGA

Tekniska specifikationer och förfaranden

När det hänvisas till register i denna bilaga ska detta förstås som centrala register,
  handelsregister och bolagsregister.

Systemet för sammankoppling av register ska i denna bilaga kallas företagsregistrens sammankopplingssystem (Bris – Business Registers Interconnection System).

1.   Kommunikationsmetoder

Bris ska utnyttja tjänstebaserade metoder för elektronisk kommunikation, exempelvis webbtjänster, i syfte att sammankoppla register.

Kommunikationen mellan portalen och plattformen, och mellan ett register och plattformen, ska ske individuellt. Kommunikationen från plattformen till registren kan ske till ett eller flera register i samma process.

2.   Kommunikationsprotokoll

Säkra internetprotokoll, t.ex. https, ska användas för kommunikationen mellan portalen, plattformen, registren och de valfria ingångarna.

Standardiserade kommunikationsprotokoll, t.ex. Simple Object Access Protocol (Soap), ska användas för överföring av strukturerade data och metadata.

3.   Säkerhetsstandarder

För kommunikationen och överföringen av information via Bris ska de tekniska åtgärder som garanterar minimistandarder för it-säkerhet omfatta följande:

| a) | Åtgärder som garanterar sekretessen för information, bl.a. med hjälp av säkra kanaler (https). |
| --- | --- |

a)

Åtgärder som garanterar sekretessen för information, bl.a. med hjälp av säkra kanaler (https).

| b) | Åtgärder som säkerställer att uppgifterna inte kan ändras under själva utbytet. |
| --- | --- |

b)

Åtgärder som säkerställer att uppgifterna inte kan ändras under själva utbytet.

| c) | Åtgärder som säkerställer att ursprunget till uppgifter som sänds inom Bris oavvisligt kan spåras till avsändaren och att mottagande av uppgifter oavvisligen kan påvisas. |
| --- | --- |

c)

Åtgärder som säkerställer att ursprunget till uppgifter som sänds inom Bris oavvisligt kan spåras till avsändaren och att mottagande av uppgifter oavvisligen kan påvisas.

| d) | Åtgärder som säkerställer att säkerhetsrelaterade händelser loggas i enlighet med erkända internationella rekommendationer angående it-säkerhetsstandarder. |
| --- | --- |

d)

Åtgärder som säkerställer att säkerhetsrelaterade händelser loggas i enlighet med erkända internationella rekommendationer angående it-säkerhetsstandarder.

| e) | Åtgärder som säkerställer att alla registrerade användare är autentiserade och auktoriserade samt åtgärder för att kontrollera identiteten på system som är kopplade till portalen, plattformen eller registren inom Bris. |
| --- | --- |

e)

Åtgärder som säkerställer att alla registrerade användare är autentiserade och auktoriserade samt åtgärder för att kontrollera identiteten på system som är kopplade till portalen, plattformen eller registren inom Bris.

4.   Metoder för utbyte av information mellan företagsregistret och filialregistret

4.1   Meddelande om offentliggjord information angående filial

Följande metod ska användas för utbyte av information mellan företagsregistret och filialregistret i enlighet med artikel 20 och 34 i direktiv (EU) 2017/1132.

| a) | Företagsregistret ska utan dröjsmål till plattformen tillhandahålla information om inledande och avslutande av eventuella likvidationsförfaranden eller insolvensförfaranden avseende företaget och om företagets avregistrering (offentliggjord information). |
| --- | --- |

a)

Företagsregistret ska utan dröjsmål till plattformen tillhandahålla information om inledande och avslutande av eventuella likvidationsförfaranden eller insolvensförfaranden avseende företaget och om företagets avregistrering (offentliggjord information).

| b) | För att säkerställa att offentliggjord information erhålls utan dröjsmål ska filialregistret begära den informationen från plattformen. En sådan begäran kan bestå av att man i kommunikationen till plattformen anger vilka företag som filialregistret är intresserat av att få offentliggjord information om. |
| --- | --- |

b)

För att säkerställa att offentliggjord information erhålls utan dröjsmål ska filialregistret begära den informationen från plattformen. En sådan begäran kan bestå av att man i kommunikationen till plattformen anger vilka företag som filialregistret är intresserat av att få offentliggjord information om.

| c) | Efter en sådan begäran ska plattformen säkerställa att filialregistret utan dröjsmål får tillgång till den offentliggjorda informationen. |
| --- | --- |

c)

Efter en sådan begäran ska plattformen säkerställa att filialregistret utan dröjsmål får tillgång till den offentliggjorda informationen.

4.2   Meddelande om registrering av filial

Följande metod ska användas för utbyte av information mellan filialregistretet och företagsregistretet i enlighet med artikel 28a i direktiv (EU) 2017/1132:

| a) | Filialregistret ska utan dröjsmål sända ett meddelande via Bris till företagsregistret (meddelande om registrering av filial). |
| --- | --- |

a)

Filialregistret ska utan dröjsmål sända ett meddelande via Bris till företagsregistret (meddelande om registrering av filial).

| b) | När meddelandet mottagits ska företagsregistret utan dröjsmål skicka ett mottagningsbevis för meddelandet (bekräftelse på mottagande av meddelande om registrering av filial). |
| --- | --- |

b)

När meddelandet mottagits ska företagsregistret utan dröjsmål skicka ett mottagningsbevis för meddelandet (bekräftelse på mottagande av meddelande om registrering av filial).

4.3   Meddelande om nedläggning av filial

Följande metod ska användas för utbyte av information mellan filialregistret och företagsregistret i enlighet med artikel 28c i direktiv (EU) 2017/1132:

| a) | Filialregistret ska utan dröjsmål sända ett meddelande via Bris till företagsregistret (meddelande om nedläggning av filial). |
| --- | --- |

a)

Filialregistret ska utan dröjsmål sända ett meddelande via Bris till företagsregistret (meddelande om nedläggning av filial).

| b) | När meddelandet mottagits ska företagsregistret utan dröjsmål skicka ett mottagningsbevis för meddelandet (bekräftelse på mottagande av meddelande om stängning av filial). |
| --- | --- |

b)

När meddelandet mottagits ska företagsregistret utan dröjsmål skicka ett mottagningsbevis för meddelandet (bekräftelse på mottagande av meddelande om stängning av filial).

4.4   Meddelande om ändringar av handlingar och information om företaget

Följande metod ska användas för utbyte av information mellan företagsregistretet och filialregistretet i enlighet med artikel 30a i direktiv (EU) 2017/1132:

| a) | Företagsregistret ska till plattformen tillhandahålla information om ändringar av handlingar och information om företaget (offentliggjord information). Meddelandeformatet ska göra det möjligt att bifoga bilagor. |
| --- | --- |

a)

Företagsregistret ska till plattformen tillhandahålla information om ändringar av handlingar och information om företaget (offentliggjord information). Meddelandeformatet ska göra det möjligt att bifoga bilagor.

| b) | För att säkerställa att offentliggjord information erhålls utan dröjsmål ska filialregistret begära den informationen från plattformen. En sådan begäran kan bestå av att man i kommunikationen till plattformen anger vilka företag i filialregistret man är intresserade av att få offentliggjord information om. |
| --- | --- |

b)

För att säkerställa att offentliggjord information erhålls utan dröjsmål ska filialregistret begära den informationen från plattformen. En sådan begäran kan bestå av att man i kommunikationen till plattformen anger vilka företag i filialregistret man är intresserade av att få offentliggjord information om.

| c) | Efter en sådan begäran ska plattformen säkerställa att filialregistret utan dröjsmål får tillgång till den offentliggjorda informationen. |
| --- | --- |

c)

Efter en sådan begäran ska plattformen säkerställa att filialregistret utan dröjsmål får tillgång till den offentliggjorda informationen.

| d) | När den offentliggjorda informationen har mottagits ska filialregistret utan dröjsmål skicka ett mottagningsbevis för meddelandet (mottagningsbevis för meddelandet om ändringar av handlingar och information om företaget). |
| --- | --- |

d)

När den offentliggjorda informationen har mottagits ska filialregistret utan dröjsmål skicka ett mottagningsbevis för meddelandet (mottagningsbevis för meddelandet om ändringar av handlingar och information om företaget).

4.5   Kommunikationsfel

Lämpliga tekniska åtgärder och förfaranden ska finnas för hantering av kommunikationsfel mellan registret och plattformen.

5.   Förteckning över uppgifter som ska utbytas mellan register

5.1   Meddelande om offentliggjord information angående filial

När denna bilaga tillämpas ska det informationsutbyte mellan register som anges i artikel 20 och 34 i direktiv (EU) 2017/1132 benämnas meddelande om offentliggjord information angående filial. Det förfarande som ger upphov till meddelandet ska kallas händelse som föranleder offentliggjord information angående filial.

För varje meddelande om offentliggjord information angående filial som avses i punkt 4.1 ska medlemsstaterna utbyta följande uppgifter:

| Uppgiftstyp | Beskrivning | Kardinalitet (1) | Ytterligare beskrivning |
| --- | --- | --- | --- |
| Datum och klockslag för utfärdandet | Datum och klockslag när meddelandet sändes | 1 | Datum och klockslag |
| Utfärdande organisation | Namn/identifieringskod för den organisation som utfärdar meddelandet | 1 | Datastruktur enligt denna organisation |
| Hänvisning till lagstiftning | Hänvisning till relevant nationell lagstiftning eller unionslagstiftning | 0...n | Text |
| Förfaranderelaterade uppgifter | | 1 | Grupp av element |
| Ikraftträdandedatum | Datum för det förfarande som påverkar företaget | 1 | Datum |
| Typ av förfarande | Typ av förfarande som ger upphov till en händelse som föranleder offentliggjord information angående filial och som avses i artikel 20 i direktiv (EU) 2017/1132 | 1 | Kod
  (Likvidationsförfarande inleds
  Likvidationsförfarande avslutas
  Likvidationsförfarande inleds och avslutas
  Likvidationsförfarande upphävs
  Insolvensförfarande inleds
  Insolvensförfarande avslutas
  Insolvensförfarande inleds och avslutas
  Insolvensförfarande upphävs
  Avregistrering) |
| Företagsuppgifter | | 1 | Grupp av element |
| EUID | Unik identifieringskod för det företag som meddelandet avser | 1 | Identifieringskod
  Se avsnitt 8 i denna bilaga för EUID-struktur |
| Alternativa ID | Företagets övriga identifieringskoder (t.ex. identifieringskod för juridisk person) | 0...n | Identifieringskod |
| Juridisk form | Typ av juridisk form | 1 | Kod
  I enlighet med hänvisning i bilaga II till direktiv (EU) 2017/1132 |
| Namn | Namn på det företag som meddelandet avser | 1 | Text |
| Stadgeenligt säte | Företagets stadgeenliga säte | 1 | Text |
| Registernamn | Namn på det register där företaget är registrerat | 1 | Text |

Uppgiftstyp

Beskrivning

Kardinalitet (1)

Ytterligare beskrivning

Datum och klockslag för utfärdandet

Datum och klockslag när meddelandet sändes

1

Datum och klockslag

Utfärdande organisation

Namn/identifieringskod för den organisation som utfärdar meddelandet

1

Datastruktur enligt denna organisation

Hänvisning till lagstiftning

Hänvisning till relevant nationell lagstiftning eller unionslagstiftning

0...n

Text

Förfaranderelaterade uppgifter

1

Grupp av element

Ikraftträdandedatum

Datum för det förfarande som påverkar företaget

1

Datum

Typ av förfarande

Typ av förfarande som ger upphov till en händelse som föranleder offentliggjord information angående filial och som avses i artikel 20 i direktiv (EU) 2017/1132

1

Kod

(Likvidationsförfarande inleds

Likvidationsförfarande avslutas

Likvidationsförfarande inleds och avslutas

Likvidationsförfarande upphävs

Insolvensförfarande inleds

Insolvensförfarande avslutas

Insolvensförfarande inleds och avslutas

Insolvensförfarande upphävs

Avregistrering)

Företagsuppgifter

1

Grupp av element

EUID

Unik identifieringskod för det företag som meddelandet avser

1

Identifieringskod

Se avsnitt 8 i denna bilaga för EUID-struktur

Alternativa ID

Företagets övriga identifieringskoder (t.ex. identifieringskod för juridisk person)

0...n

Identifieringskod

Juridisk form

Typ av juridisk form

1

Kod

I enlighet med hänvisning i bilaga II till direktiv (EU) 2017/1132

Namn

Namn på det företag som meddelandet avser

1

Text

Stadgeenligt säte

Företagets stadgeenliga säte

1

Text

Registernamn

Namn på det register där företaget är registrerat

1

Text

Meddelandet kan också innehålla tekniska data som behövs för korrekt överföring av meddelandet.

Utbytet av information ska även innefatta tekniska meddelanden som behövs för bekräftelse av mottagande, loggningar och rapportering.

5.2   Meddelande om registrering av filial

För varje meddelande om registrering av filial som avses i punkt 4.2 ska medlemsstaterna utbyta följande uppgifter:

| Uppgiftstyp | Beskrivning | Kardinalitet (2) | Ytterligare beskrivning |
| --- | --- | --- | --- |
| Datum och klockslag för utfärdandet | Datum och klockslag när meddelandet sändes | 1 | Datum och klockslag |
| Utfärdande organisation | Namn/identifieringskod för den organisation som utfärdar meddelandet | 1 | Datastruktur enligt denna organisation |
| Mottagande organisation | Namn/identifieringskod på det register där företaget är registrerat | 1 | Datastruktur enligt denna organisation |
| Hänvisning till lagstiftning | Hänvisning till relevant nationell lagstiftning eller unionslagstiftning | 0...n | Text |
| Uppgifter om filialer | | 1 | Grupp av element |
| Registreringsdatum | Datum då filialen registrerades | 1 | Datum |
| Ikraftträdandedatum | Datum då öppnandet av filialen träder i kraft, om tillgängligt | 0 | Datum |
| Filialens namn om det skiljer sig från företagsnamnet | Namn på den filial som meddelandet avser Om det är samma namn som företaget ska fältet lämnas tomt | 0 | Text
  I enlighet med hänvisning i artikel 30.1 d i direktiv (EU) 2017/1132 |
| Ytterligare namn på filialen | Om filialen har mer än ett namn kan övriga namn anges | 0...n | Text |
| EUID | Unik identifieringskod för det företag som meddelandet avser | 1 | Identifieringskod |
| Filialens adress. | Adress till det företag som meddelandet avser | 1 | Fullständig adress |
| Företagsuppgifter | | 1 | Grupp av element |
| EUID | Unik identifieringskod för det företag som filialen tillhör | 1 | Identifieringskod |
| Alternativa ID | Företagets övriga identifieringskoder (t.ex. identifieringskod för juridisk person) | 0...n | Identifieringskod |
| Juridisk form | Typ av juridisk form | 0 | Kod
  I enlighet med hänvisning i bilaga II till direktiv (EU) 2017/1132 |
| Namn | Namn på det företag som meddelandet avser | 0 | Text |

Uppgiftstyp

Beskrivning

Kardinalitet (2)

Ytterligare beskrivning

Datum och klockslag för utfärdandet

Datum och klockslag när meddelandet sändes

1

Datum och klockslag

Utfärdande organisation

Namn/identifieringskod för den organisation som utfärdar meddelandet

1

Datastruktur enligt denna organisation

Mottagande organisation

Namn/identifieringskod på det register där företaget är registrerat

1

Datastruktur enligt denna organisation

Hänvisning till lagstiftning

Hänvisning till relevant nationell lagstiftning eller unionslagstiftning

0...n

Text

Uppgifter om filialer

1

Grupp av element

Registreringsdatum

Datum då filialen registrerades

1

Datum

Ikraftträdandedatum

Datum då öppnandet av filialen träder i kraft, om tillgängligt

0

Datum

Filialens namn om det skiljer sig från företagsnamnet

Namn på den filial som meddelandet avser Om det är samma namn som företaget ska fältet lämnas tomt

0

Text

I enlighet med hänvisning i artikel 30.1 d i direktiv (EU) 2017/1132

Ytterligare namn på filialen

Om filialen har mer än ett namn kan övriga namn anges

0...n

Text

EUID

Unik identifieringskod för det företag som meddelandet avser

1

Identifieringskod

Filialens adress.

Adress till det företag som meddelandet avser

1

Fullständig adress

Företagsuppgifter

1

Grupp av element

EUID

Unik identifieringskod för det företag som filialen tillhör

1

Identifieringskod

Alternativa ID

Företagets övriga identifieringskoder (t.ex. identifieringskod för juridisk person)

0...n

Identifieringskod

Juridisk form

Typ av juridisk form

0

Kod

I enlighet med hänvisning i bilaga II till direktiv (EU) 2017/1132

Namn

Namn på det företag som meddelandet avser

0

Text

Meddelandet kan också innehålla tekniska data som behövs för korrekt överföring av meddelandet.

Utbytet av information ska även innefatta tekniska meddelanden som behövs för bekräftelse av mottagande, loggningar och rapportering.

5.3   Meddelande om nedläggning av filial

För varje meddelande om nedläggning av filial som avses i punkt 4.3 ska medlemsstaterna utbyta följande uppgifter:

| Uppgiftstyp | Beskrivning | Kardinalitet (3) | Ytterligare beskrivning |
| --- | --- | --- | --- |
| Datum och klockslag för utfärdandet | Datum och klockslag när meddelandet sändes | 1 | Datum och klockslag |
| Utfärdande organisation | Namn/identifieringskod för den organisation som utfärdar meddelandet | 1 | Datastruktur enligt denna organisation |
| Mottagande organisation | Namn/identifieringskod på det register där företaget är registrerat | 1 | Datastruktur enligt denna organisation |
| Hänvisning till lagstiftning | Hänvisning till relevant nationell lagstiftning eller unionslagstiftning | 0...n | Text |
| Uppgifter om filialer | | 1 | Grupp av element |
| Datum för avregistrering av filialen från registret | Datum då filialen avfördes från registret | 1 | Datum |
| Ikraftträdandedatum | Datum då stängningen av filialen träder i kraft, om tillgängligt | 0 | Datum |
| Filialens namn om det skiljer sig från företagsnamnet | Namn på den filial som meddelandet avser Om det är samma namn som företaget ska fältet lämnas tomt | 0 | Text
  I enlighet med hänvisning i artikel 30.1 d i direktiv (EU) 2017/1132 |
| Ytterligare namn på filialen | Om filialen har mer än ett namn kan övriga namn anges | 0...n | Text |
| EUID | Unik identifieringskod för det företag som meddelandet avser | 1 | Identifieringskod |
| Företagsuppgifter | | 1 | Grupp av element |
| EUID | Unik identifieringskod för det företag som filialen tillhör | 1 | Identifieringskod |
| Alternativa ID | Företagets övriga identifieringskoder (t.ex. identifieringskod för juridisk person) | 0...n | Identifieringskod |
| Juridisk form | Typ av juridisk form | 0 | Kod
  I enlighet med hänvisning i bilaga II till direktiv (EU) 2017/1132 |
| Namn | Namn på det företag som meddelandet avser | 0 | Text |

Uppgiftstyp

Beskrivning

Kardinalitet (3)

Ytterligare beskrivning

Datum och klockslag för utfärdandet

Datum och klockslag när meddelandet sändes

1

Datum och klockslag

Utfärdande organisation

Namn/identifieringskod för den organisation som utfärdar meddelandet

1

Datastruktur enligt denna organisation

Mottagande organisation

Namn/identifieringskod på det register där företaget är registrerat

1

Datastruktur enligt denna organisation

Hänvisning till lagstiftning

Hänvisning till relevant nationell lagstiftning eller unionslagstiftning

0...n

Text

Uppgifter om filialer

1

Grupp av element

Datum för avregistrering av filialen från registret

Datum då filialen avfördes från registret

1

Datum

Ikraftträdandedatum

Datum då stängningen av filialen träder i kraft, om tillgängligt

0

Datum

Filialens namn om det skiljer sig från företagsnamnet

Namn på den filial som meddelandet avser Om det är samma namn som företaget ska fältet lämnas tomt

0

Text

I enlighet med hänvisning i artikel 30.1 d i direktiv (EU) 2017/1132

Ytterligare namn på filialen

Om filialen har mer än ett namn kan övriga namn anges

0...n

Text

EUID

Unik identifieringskod för det företag som meddelandet avser

1

Identifieringskod

Företagsuppgifter

1

Grupp av element

EUID

Unik identifieringskod för det företag som filialen tillhör

1

Identifieringskod

Alternativa ID

Företagets övriga identifieringskoder (t.ex. identifieringskod för juridisk person)

0...n

Identifieringskod

Juridisk form

Typ av juridisk form

0

Kod

I enlighet med hänvisning i bilaga II till direktiv (EU) 2017/1132

Namn

Namn på det företag som meddelandet avser

0

Text

Meddelandet kan också innehålla tekniska data som behövs för korrekt överföring av meddelandet.

Utbytet av information ska även innefatta tekniska meddelanden som behövs för bekräftelse av mottagande, loggningar och rapportering.

5.4   Meddelande om ändringar av handlingar och information om företaget

För varje meddelande om ändringar av handlingar och information om det företag som avses i punkt 4.4 ska medlemsstaterna utbyta följande uppgifter:

| Uppgiftstyp | Beskrivning | Kardinalitet (4) | Ytterligare beskrivning |
| --- | --- | --- | --- |
| Datum och klockslag för utfärdandet | Datum och klockslag när meddelandet sändes | 1 | Datum och klockslag |
| Utfärdande organisation | Namn/identifieringskod för den organisation som utfärdar meddelandet | 1 | Datastruktur enligt denna organisation |
| Mottagande organisation | Namn/identifieringskod på det register där filialen är registrerad | 1 | Datastruktur enligt denna organisation |
| Hänvisning till lagstiftning | Hänvisning till relevant nationell lagstiftning eller unionslagstiftning | 0...n | Text |
| Förfaranderelaterade uppgifter | | 1 | Grupp av element |
| Typ av förfarande | Typ av förfarande som ger upphov till ett meddelande om ändringar av handlingar och information om företaget | 1 | a) | Ändring av företagets namn |

Uppgiftstyp

Beskrivning

Kardinalitet (4)

Ytterligare beskrivning

Datum och klockslag för utfärdandet

Datum och klockslag när meddelandet sändes

1

Datum och klockslag

Utfärdande organisation

Namn/identifieringskod för den organisation som utfärdar meddelandet

1

Datastruktur enligt denna organisation

Mottagande organisation

Namn/identifieringskod på det register där filialen är registrerad

1

Datastruktur enligt denna organisation

Hänvisning till lagstiftning

Hänvisning till relevant nationell lagstiftning eller unionslagstiftning

0...n

Text

Förfaranderelaterade uppgifter

1

Grupp av element

Typ av förfarande

Typ av förfarande som ger upphov till ett meddelande om ändringar av handlingar och information om företaget

1

a)

Ändring av företagets namn

| b) | Ändring av företagets stadgeenliga säte |
| --- | --- |

b)

Ändring av företagets stadgeenliga säte

| c) | Ändring av företagets registreringsnummer i registret. |
| --- | --- |

c)

Ändring av företagets registreringsnummer i registret.

| d) | Ändring av företagets juridiska form |
| --- | --- |

d)

Ändring av företagets juridiska form

| e) | Ändring av de handlingar och uppgifter som avses i artikel 14 d |
| --- | --- |

e)

Ändring av de handlingar och uppgifter som avses i artikel 14 d

| f) | Ändring av de handlingar och uppgifter som avses i artikel 14 f |
| --- | --- |

f)

Ändring av de handlingar och uppgifter som avses i artikel 14 f

Registreringsdatum

Datum då ändringarna av handlingar och uppgifter om företaget registrerades

1

Datum

Ikraftträdandedatum

Datum då ändringarna av handlingar och uppgifter om företaget träder ikraft, om tillgängligt

0

Datum

Relevanta uppgifter som ska uppdateras beroende på typ av förfarande

Ändring av företagsuppgifter

1

Något av följande:

| a) | Företagets nya namn och tidigare namn. |
| --- | --- |

a)

Företagets nya namn och tidigare namn.

| b) | Företaget nya stadgeenliga säte och tidigare stadgeenliga säte. |
| --- | --- |

b)

Företaget nya stadgeenliga säte och tidigare stadgeenliga säte.

| c) | Företagets nya registreringsnummer i registret och det tidigare registreringsnumret. |
| --- | --- |

c)

Företagets nya registreringsnummer i registret och det tidigare registreringsnumret.

| d) | Företagets nya juridiska form och den tidigare juridiska formen. |
| --- | --- |

d)

Företagets nya juridiska form och den tidigare juridiska formen.

| e) | Nya handlingar och uppgifter som avses i artikel 14 d (eventuella bilagor), som ska omfatta följande uppgifter:






  — | Om det rör sig om en fysisk eller juridisk person. |
| --- | --- | --- |

e)

Nya handlingar och uppgifter som avses i artikel 14 d (eventuella bilagor), som ska omfatta följande uppgifter:

—

Om det rör sig om en fysisk eller juridisk person.

| — | Om det är en fysisk person






  — | Förnamn och efternamn. |
| --- | --- | --- |

—

Om det är en fysisk person

—

Förnamn och efternamn.

| — | Födelsedatum, om sådant finns, i annat fall det nationella identitetsnumret. |
| --- | --- |

—

Födelsedatum, om sådant finns, i annat fall det nationella identitetsnumret.

| — | Om det är en juridisk person






  — | Företagets namn. |
| --- | --- | --- |

—

Om det är en juridisk person

—

Företagets namn.

| — | Företagets EUID eller, om sådant finns, annat registreringsnummer om det inte är ett företag som är förtecknat i bilaga II till direktiv (EU) 2017/1132 |
| --- | --- |

—

Företagets EUID eller, om sådant finns, annat registreringsnummer om det inte är ett företag som är förtecknat i bilaga II till direktiv (EU) 2017/1132

| — | Juridisk form. |
| --- | --- |

—

Juridisk form.

| — | Oavsett om det rör sig om en fysisk eller juridisk person:






  — | Adress (om sådan finns i registret). |
| --- | --- | --- |

—

Oavsett om det rör sig om en fysisk eller juridisk person:

—

Adress (om sådan finns i registret).

| — | Om det rör sig om ett tillsättande eller entledigande eller en uppdatering av en befintlig utnämning. |
| --- | --- |

—

Om det rör sig om ett tillsättande eller entledigande eller en uppdatering av en befintlig utnämning.

| — | Om personen omfattas av artikel 14 d i eller 14 d ii. |
| --- | --- |

—

Om personen omfattas av artikel 14 d i eller 14 d ii.

| — | När det gäller personer som omfattas av punkt 14 d i, vare sig de företräder själva eller gemensamt, med möjligheten att vid behov lämna ytterligare information i ett dokument eller en text eller, i andra fall, en beskrivning i ett dokument eller en text. |
| --- | --- |

—

När det gäller personer som omfattas av punkt 14 d i, vare sig de företräder själva eller gemensamt, med möjligheten att vid behov lämna ytterligare information i ett dokument eller en text eller, i andra fall, en beskrivning i ett dokument eller en text.

| — | Befattning. |
| --- | --- |

—

Befattning.

| — | Möjlighet att tillhandahålla ett dokument eller en text som beskriver eventuella begränsningar av befogenheten att företräda (t.ex. värde och typ av verksamhet). |
| --- | --- |

—

Möjlighet att tillhandahålla ett dokument eller en text som beskriver eventuella begränsningar av befogenheten att företräda (t.ex. värde och typ av verksamhet).

| — | Möjlighet att endast tillhandahålla handlingar för personer som omfattas av artikel 14 d ii. |
| --- | --- |

—

Möjlighet att endast tillhandahålla handlingar för personer som omfattas av artikel 14 d ii.

| f) | Nya handlingar och uppgifter som avses i artikel 14 f (eventuella bilagor), som ska omfatta följande metadata: Räkenskapsår. |
| --- | --- |

f)

Nya handlingar och uppgifter som avses i artikel 14 f (eventuella bilagor), som ska omfatta följande metadata: Räkenskapsår.

Ytterligare uppgifter som ska lämnas på frivillig basis, med avseende på artikel 14 d

Ändring av företagsuppgifter

0...n

Frivilliga uppgifter:

| — | Nationellt identitetsnummer |
| --- | --- |

—

Nationellt identitetsnummer

| — | Identitetshandlingens nummer (id-kort, pass) |
| --- | --- |

—

Identitetshandlingens nummer (id-kort, pass)

| — | Medborgarskap |
| --- | --- |

—

Medborgarskap

| — | Födelseort |
| --- | --- |

—

Födelseort

Företagsuppgifter

1

Grupp av element

EUID

Unik identifieringskod för det företag som filialen tillhör

1

Identifieringskod

Alternativa ID

Företagets övriga identifieringskoder (t.ex. identifieringskod för juridisk person)

0...n

Identifieringskod

De nya handlingar och uppgifter som avses i artikel 14 f i direktiv (EU) 2017/1132 ska inte sändas till filialregistret om medlemsstaten i fråga tillämpar den möjlighet som avses i artikel 31 andra stycket i det direktivet.

Meddelandet kan också innehålla tekniska data som behövs för korrekt överföring av meddelandet.

Utbytet av information ska även innefatta tekniska meddelanden som behövs för bekräftelse av mottagande, loggningar och rapportering.

5.5   Meddelande om gränsöverskridande fusion

För tillämpningen av denna bilaga ska det utbyte av information mellan register som avses i artikel 130 i direktiv (EU) 2017/1132 benämnas meddelande om gränsöverskridande fusion. För varje meddelande om gränsöverskridande fusion som avses i artikel 130 i direktiv (EU) 2017/1132 ska medlemsstaterna utbyta följande uppgifter:

| Uppgiftstyp | Beskrivning | Kardinalitet (5) | Ytterligare beskrivning |
| --- | --- | --- | --- |
| Datum och klockslag för utfärdandet | Datum och klockslag när meddelandet sändes | 1 | Datum och klockslag |
| Utfärdande organisation | Organisation som utfärdade detta meddelande | 1 | Datastruktur enligt denna organisation |
| Mottagande organisation | Organisation som detta meddelande riktas till | 1 | Datastruktur enligt denna organisation |
| Hänvisning till lagstiftning | Hänvisning till relevant nationell lagstiftning eller unionslagstiftning | 0...n | Text |
| Fusionsrelaterade uppgifter | | 1 | Grupp av element |
| Ikraftträdandedatum | Datum då fusionen träder i kraft | 1 | Datum |
| Typ av fusion | Typ av fusion enligt definition i artikel 119.2 i direktiv(EU) 2017/1132 | 1 | Kod
  (Gränsöverskridande fusion genom absorption/förvärv
  Gränsöverskridande fusion genom bildande av nytt företag
  Gränsöverskridande fusion av helägt företag) |
| Det nya företaget | | 1 | Grupp av element |
| EUID | Unik identifieringskod för det företag som uppstår genom fusionen | 1 | Identifieringskod
  Se avsnitt 8 i denna bilaga för EUID-struktur |
| Alternativa ID | Övriga identifieringskoder | 0...n | Identifieringskod |
| Juridisk form | Typ av juridisk form | 1 | Kod
  I enlighet med hänvisning i bilaga II till direktiv (EU) 2017/1132 |
| Namn | Namn på det företag som uppstår genom fusionen | 1 | Text |
| Stadgeenligt säte | Stadgeenligt säte för det företag som uppstår genom fusionen | 1 | Text |
| Registernamn | Namn på det register där det företag som uppstår genom fusionen registrerats | 1 | Text |
| Fusionerande företag | | 1...n | Grupp av element |
| EUID | Unik identifieringskod för det företag som är föremål för fusionen | 1 | Identifieringskod
  Se avsnitt 8 i denna bilaga för EUID-struktur |
| Alternativa ID | Övriga identifieringskoder | 0...n | Identifieringskod |
| Juridisk form | Typ av juridisk form | 1 | Kod
  I enlighet med hänvisning i bilaga II till direktiv (EU) 2017/1132 |
| Namn | Namn på det företag som deltar i fusionen | 1 | Text |
| Stadgeenligt säte | Stadgeenligt säte för det företag som deltar i fusionen | 0...1 | Text |
| Registernamn | Register där det fusionerade företaget registrerades | 1 | Text |

Uppgiftstyp

Beskrivning

Kardinalitet (5)

Ytterligare beskrivning

Datum och klockslag för utfärdandet

Datum och klockslag när meddelandet sändes

1

Datum och klockslag

Utfärdande organisation

Organisation som utfärdade detta meddelande

1

Datastruktur enligt denna organisation

Mottagande organisation

Organisation som detta meddelande riktas till

1

Datastruktur enligt denna organisation

Hänvisning till lagstiftning

Hänvisning till relevant nationell lagstiftning eller unionslagstiftning

0...n

Text

Fusionsrelaterade uppgifter

1

Grupp av element

Ikraftträdandedatum

Datum då fusionen träder i kraft

1

Datum

Typ av fusion

Typ av fusion enligt definition i artikel 119.2 i direktiv(EU) 2017/1132

1

Kod

(Gränsöverskridande fusion genom absorption/förvärv

Gränsöverskridande fusion genom bildande av nytt företag

Gränsöverskridande fusion av helägt företag)

Det nya företaget

1

Grupp av element

EUID

Unik identifieringskod för det företag som uppstår genom fusionen

1

Identifieringskod

Se avsnitt 8 i denna bilaga för EUID-struktur

Alternativa ID

Övriga identifieringskoder

0...n

Identifieringskod

Juridisk form

Typ av juridisk form

1

Kod

I enlighet med hänvisning i bilaga II till direktiv (EU) 2017/1132

Namn

Namn på det företag som uppstår genom fusionen

1

Text

Stadgeenligt säte

Stadgeenligt säte för det företag som uppstår genom fusionen

1

Text

Registernamn

Namn på det register där det företag som uppstår genom fusionen registrerats

1

Text

Fusionerande företag

1...n

Grupp av element

EUID

Unik identifieringskod för det företag som är föremål för fusionen

1

Identifieringskod

Se avsnitt 8 i denna bilaga för EUID-struktur

Alternativa ID

Övriga identifieringskoder

0...n

Identifieringskod

Juridisk form

Typ av juridisk form

1

Kod

I enlighet med hänvisning i bilaga II till direktiv (EU) 2017/1132

Namn

Namn på det företag som deltar i fusionen

1

Text

Stadgeenligt säte

Stadgeenligt säte för det företag som deltar i fusionen

0...1

Text

Registernamn

Register där det fusionerade företaget registrerades

1

Text

Meddelandet kan också innehålla tekniska data som behövs för korrekt överföring av meddelandet.

Utbytet av information ska även innefatta tekniska meddelanden som behövs för bekräftelse av mottagande, loggningar och rapportering.

6.   Standardmeddelandeformatets struktur

Utbytet av uppgifter mellan registren, plattformen och portalen ska bygga på standardiserade datastruktureringsmetoder och ska uttryckas i ett standardmeddelandeformat, t.ex. xml.

7.   Uppgifter för plattformen

Följande typer av uppgifter ska tillhandahållas för att plattformen ska kunna fylla sin funktion:

| a) | Uppgifter som möjliggör identifiering av system som är kopplade till plattformen. Dessa uppgifter skulle kunna bestå av url eller något annat nummer eller någon annan kod som på ett unikt sätt identifierar varje system inom Bris. |
| --- | --- |

a)

Uppgifter som möjliggör identifiering av system som är kopplade till plattformen. Dessa uppgifter skulle kunna bestå av url eller något annat nummer eller någon annan kod som på ett unikt sätt identifierar varje system inom Bris.

| b) | En förteckning över uppgifterna i artikel 19.2 i direktiv (EU) 2017/1132. Uppgifterna ska användas för att svaren från söktjänsten ska bli konsekventa och snabba. Om uppgifterna inte tillhandahålls plattformen för indexering ska medlemsstaterna tillhandahålla söktjänsten samma detaljerade uppgifter på ett sätt som garanterar en servicenivå som är likvärdig den på plattformen. |
| --- | --- |

b)

En förteckning över uppgifterna i artikel 19.2 i direktiv (EU) 2017/1132. Uppgifterna ska användas för att svaren från söktjänsten ska bli konsekventa och snabba. Om uppgifterna inte tillhandahålls plattformen för indexering ska medlemsstaterna tillhandahålla söktjänsten samma detaljerade uppgifter på ett sätt som garanterar en servicenivå som är likvärdig den på plattformen.

| c) | Unika identifieringskoder för företag som avses i artikel 16.1 i direktiv (EU) 2017/1132 och unika identifieringskoder för filialer som avses i artikel 29.4 i direktiv (EU) 2017/1132. Dessa unika identifieringskoder ska användas för att säkerställa driftskompatibiliteten mellan registren via plattformen. |
| --- | --- |

c)

Unika identifieringskoder för företag som avses i artikel 16.1 i direktiv (EU) 2017/1132 och unika identifieringskoder för filialer som avses i artikel 29.4 i direktiv (EU) 2017/1132. Dessa unika identifieringskoder ska användas för att säkerställa driftskompatibiliteten mellan registren via plattformen.

| d) | Övriga operativa uppgifter som behövs för plattformen så att söktjänsten kan fungera korrekt och effektivt och driftskompatibilitet finns mellan registren. Dessa uppgifter kan innefatta kodlistor, referensdata, ordlistor och översättningar av dessa metadata samt loggnings- och rapporteringsuppgifter. |
| --- | --- |

d)

Övriga operativa uppgifter som behövs för plattformen så att söktjänsten kan fungera korrekt och effektivt och driftskompatibilitet finns mellan registren. Dessa uppgifter kan innefatta kodlistor, referensdata, ordlistor och översättningar av dessa metadata samt loggnings- och rapporteringsuppgifter.

Data och metadata som hanteras av plattformen ska behandlas och lagras i enlighet med säkerhetskraven i avsnitt 3 i denna bilaga.

8   Struktur för och användning av den unika identifieringskoden

Den unika identifieringskod som används i kommunikationen mellan register ska kallas EUID (European Unique Identifier).

Strukturen på EUID ska överensstämma med ISO 6523 och innehålla följande element:

| EUID-komponent | Beskrivning | Ytterligare beskrivning |
| --- | --- | --- |
| Landskod | Element som gör det möjligt att identifiera medlemsstaten där registret finns | Obligatorisk uppgift |
| Registeridentifieringskod | Element som gör det möjligt att fastställa det inhemska ursprungliga företags- respektive filialregistret | Obligatorisk uppgift |
| Registreringsnummer | Företags-/filialnummer som avser företagets registrerings-/filialnummer i det inhemska ursprungsregistret | Obligatorisk uppgift |
| Kontrollsiffra | Element som gör det möjligt att undvika identifieringsfel | Frivilligt |

EUID-komponent

Beskrivning

Ytterligare beskrivning

Landskod

Element som gör det möjligt att identifiera medlemsstaten där registret finns

Obligatorisk uppgift

Registeridentifieringskod

Element som gör det möjligt att fastställa det inhemska ursprungliga företags- respektive filialregistret

Obligatorisk uppgift

Registreringsnummer

Företags-/filialnummer som avser företagets registrerings-/filialnummer i det inhemska ursprungsregistret

Obligatorisk uppgift

Kontrollsiffra

Element som gör det möjligt att undvika identifieringsfel

Frivilligt

EUID ska användas för att otvetydigt identifiera företag och filialer när information utbyts mellan register via plattformen.

9.   Driftsmetoder för systemet och it-tjänster som plattformen tillhandahåller

För överföring och utbyte av uppgifter ska systemet bygga på följande tekniska driftsmetod.

Image 1

För att överföra meddelanden i rätt språkversion ska plattformen tillhandahålla referensuppgiftskällor som exempelvis kodlistor, kontrollerade ordförteckningar och ordlistor. När så krävs kommer dessa översättas till unionens officiella språk. Om möjligt ska erkända standarder och standardmeddelanden användas.

Kommissionen ska lämna närmare uppgifter till medlemsstaterna om den tekniska driftsmetoden och om genomförandet av de it-tjänster som plattformen tillhandahåller.

10.   Sökkriterier

Minst ett land måste väljas vid sökningar.

Portalen ska tillhandahålla följande harmoniserade kriterier för sökning:

| — | Företagets namn. |
| --- | --- |

—

Företagets namn.

| — | Företagets eller filialens registreringsnummer i det inhemska registret. |
| --- | --- |

—

Företagets eller filialens registreringsnummer i det inhemska registret.

Ytterligare sökkriterier kan finnas tillgängliga på portalen.

11.   Betalningsmetoder

För handlingar och detaljerade uppgifter, som medlemsstater avgiftsbelägger, och som via Bris tillhandahålls på e-juridikportalen, ska systemet se till att användarna kan betala online med hjälp av gängse betalningsmetoder, exempelvis kredit- och betalkort.

Systemet kan också godta alternativa elektroniska betalningsmetoder, till exempel en banköverföring eller virtuella plånböcker (deposition).

12.   Förklarande text

Vad gäller uppgifter och typer av handlingar som förtecknas i artikel 14 i direktiv (EU) 2017/1132 ska medlemsstaterna lämna följande förklarande text:

| a) | En kort rubrik för varje uppgift och handling (exempelvis Bolagsordning). |
| --- | --- |

a)

En kort rubrik för varje uppgift och handling (exempelvis Bolagsordning).

| b) | I tillämpliga fall, en kort beskrivning av innehållet i varje handling eller uppgift, bl.a. (frivilligt) information om handlingens rättsliga värde. |
| --- | --- |

b)

I tillämpliga fall, en kort beskrivning av innehållet i varje handling eller uppgift, bl.a. (frivilligt) information om handlingens rättsliga värde.

13.   Tjänsternas tillgänglighet

Tjänsten ska fungera dygnet runt, sju dagar i veckan med en tillgänglighetsgrad för systemet på minst 98 % exklusive schemalagt underhåll.

Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om underhållsarbeten enligt följande:

| a) | 5 arbetsdagar i förväg om underhållsarbetet gör systemet otillgängligt i upp till fyra timmar. |
| --- | --- |

a)

5 arbetsdagar i förväg om underhållsarbetet gör systemet otillgängligt i upp till fyra timmar.

| b) | 10 arbetsdagar i förväg om underhållsarbetet gör registret otillgängligt i upp till 12 timmar. |
| --- | --- |

b)

10 arbetsdagar i förväg om underhållsarbetet gör registret otillgängligt i upp till 12 timmar.

| c) | 30 arbetsdagar i förväg för underhåll av datarum och annan infrastruktur som kan göra systemet otillgängligt i upp till sex dagar per år. |
| --- | --- |

c)

30 arbetsdagar i förväg för underhåll av datarum och annan infrastruktur som kan göra systemet otillgängligt i upp till sex dagar per år.

Underhållsarbeten ska i möjligaste mån förläggas utanför arbetstid (kl. 19:00–08:00, medeleuropeisk tid).

Om medlemsstaterna har avsatt en fast tid för underhåll varje vecka ska kommissionen informeras om tid och veckodag. Utan att det påverkar tillämpningen av skyldigheterna i punkterna a–c ovan kan medlemsstaterna, om deras system blir otillgängliga under sådana fasta underhållstider, välja att inte underrätta kommissionen om detta vid varje sådant tillfälle.

I händelse av oväntade tekniska fel i medlemsstaternas system ska medlemsstaterna utan dröjsmål underrätta kommissionen om att deras system inte är tillgängliga, och, om möjligt, när tjänsten förväntas återupptas.

I händelse av oväntade fel på den centrala plattformen eller portalen ska kommissionen utan dröjsmål informera medlemsstaterna om att plattformen eller portalen inte är tillgänglig, och om möjligt, när tjänsten förväntas återupptas.

14.   Valfria ingångar

14.1   Valfria ingångar till Bris i enlighet med artikel 22.4 första stycket i direktiv (EU) 2017/1132

14.1.1   Förfarande

Medlemsstaterna ska lämna information om när de planerar att inrätta de valfria ingångarna, antalet valfria ingångar som kommer att anslutas till plattformen samt uppgifter om personer som kan kontaktas för att göra den tekniska uppkopplingen.

Kommissionen ska förse medlemsstaterna med den tekniska information och det tekniska stöd som behövs för testning och idrifttagande av anslutningen av samtliga valfria ingångar till plattformen.

14.1.2   Tekniska krav

Vad avser anslutningen av valfria ingångar till plattformen ska medlemsstaterna följa de relevanta tekniska specifikationer som anges i denna bilaga, däribland säkerhetskrav för överföring av uppgifter via de valfria ingångarna.

Om betalning är nödvändig via en valfri ingång ska medlemsstaterna tillhandahålla betalningsmetoder efter eget val och ska hantera de relaterade betalningstransaktionerna.

Medlemsstaterna ska utföra lämpliga tester innan uppkopplingen till plattformen tas i drift och innan väsentliga ändringar görs av en befintlig anslutning.

Sedan de valfria ingångarna anslutits till plattformen ska medlemsstaterna informera kommissionen om eventuella betydande ändringar av ingången som kan påverka driften av plattformen, särskilt om ingången stängs. Medlemsstaterna ska lämna tillräcklig teknisk information om en sådan ändring så att eventuella följdändringar kan integreras på fullgott sätt.

Medlemsstaterna ska för varje valfri ingång ange att söktjänsten tillhandahålls via Bris.

14.2   Valfria ingångar till Bris i enlighet med artikel 22.4 andra stycket i direktiv (EU) 2017/1132

14.2.1   Förfarande

Kommissionen ska bedöma varje begäran om inrättande av en valfri anslutningspunkt i enlighet med artikel 22.4 andra stycket i direktiv (EU) 2017/1132.

Den sökande ska tillhandahålla all information som behövs för en korrekt bedömning av begäran.

Kommissionen ska förse den sökande med den tekniska information och det tekniska stöd som behövs för testning och idrifttagande av anslutningen av samtliga valfria ingångar till plattformen.

14.2.2   Tekniska krav

Vad avser inrättandet av valfria ingångar till plattformen ska den sökande följa de relevanta tekniska specifikationer som anges i denna bilaga, däribland säkerhetskrav för överföring av uppgifter via de valfria ingångarna.

Om betalning är nödvändig via en valfri ingång ska den sökande tillhandahålla betalningsmetoder efter eget val och ska hantera de relaterade betalningstransaktionerna.

Den sökande ska utföra lämpliga tester innan uppkopplingen till plattformen tas i drift och innan väsentliga ändringar görs av en befintlig anslutning.

Sedan de valfria ingångarna anslutits till plattformen ska den sökande informera kommissionen om eventuella betydande ändringar av ingången som kan påverka driften av plattformen, särskilt om ingången stängs. Den sökande ska lämna tillräcklig teknisk information om en sådan ändring så att eventuella följdändringar kan integreras på fullgott sätt.

Den sökande ska för varje valfri ingång ange att söktjänsten tillhandahålls via Bris.

14.3   Krav som är tillämpliga på valfria ingångar enligt artikel 22.4 första och andra stycket

Kommissionen skall underrätta medlemsstaterna om den mottar en begäran.

De tekniska kraven ska också omfatta åtgärder för att säkerställa att valfria ingångar inte påverkar Bris korrekta funktion eller efterlevnaden av säkerhets-, skydds- och dataskyddskraven, med vederbörlig hänsyn till respektive parts ansvar inom den del av systemet som står under dess tekniska kontroll.

15.   Informationsutbyte om diskvalificerade styrelseledamöter

15.1   Inledning

Det informationsutbyte som avses i artikel 13i.4 i direktiv (EU) 2017/1132 ska omfatta fall där en person till följd av ett beslut av en domstol eller en annan behörig myndighet i en medlemsstat på grundval av dess nationella lagstiftning är diskvalificerad från att bli styrelseledamot i ett företag av någon av de typer som förtecknas i bilaga II till det direktivet.

Informationsutbytet ska inte omfatta fall där en person enligt nationell rätt i allmänhet är oförmögen att ingå avtal eller begränsad i sin allmänna rättskapacitet eller till följd av ett beslut av en domstol eller annan behörig myndighet i en medlemsstat på grundval av dess nationella lagstiftning och därför inte kan bli styrelseledamot i ett sådant företag som avses i första stycket.

Informationsutbytet ska inte omfatta fall som grundar sig på särskilda bestämmelser i unionsrätten, såsom de regler om duglighet och lämplighet som föreskrivs i artikel 91.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU (6).

Om juridiska personer i enlighet med nationell lagstiftning i en medlemsstat får vara styrelseledamöter i sådana företag som avses i första stycket, ska sådana juridiska personer omfattas av informationsutbytet. Varje medlemsstat ska underrätta de övriga medlemsstaterna och kommissionen om huruvida denna möjlighet finns i dess nationella lagstiftning.

15.2   Metoder för utbyte av information mellan medlemsstater

Följande metod ska användas för utbyte av information mellan registren i enlighet med artikel 13i i direktiv (EU) 2017/1132:

Förfrågningarna och svaren i detta avsnitt ska överföras via Bris med hjälp av totalsträckskryptering.

Medlemsstaterna ska utbyta den information som behövs för att samköra förfrågningar och svaren i detta avsnitt när det gäller samma begäran.

15.2.1   Första nivån på informationsutbyte

15.2.1.1   Första nivån på förfrågan om diskvalificering

Medlemsstaternas behöriga myndigheter får via Bris begära information från en eller flera medlemsstater om huruvida en person som ansöker om att bli styrelseledamot i ett företag av någon av de typer som förtecknas i bilaga II till direktiv (EU) 2017/1132 är diskvalificerad eller är registrerad i något av deras register som innehåller information som är relevant för diskvalificering av styrelseledamöter.

Den medlemsstat som begär informationen ska besluta till vilken eller vilka medlemsstater som förfrågan ska skickas. Förfrågningarna ska skickas i syfte att säkerställa ett effektivt, ändamålsenligt och snabbt informationsutbyte.

Varje förfrågan ska omfatta endast en person och innehålla uppgifter så att det är möjligt att identifiera personen. Den medlemsstat som begär informationen ska behandla sådana uppgifter i enlighet med förordning (EU) 2016/679. Medlemsstaten ska säkerställa att endast nödvändiga uppgifter och endast uppgifter om den sökande i fråga utbyts.

15.2.1.2   Första nivån på svar om diskvalificering

När de behöriga myndigheterna i den anmodade medlemsstaten har tagit emot förfrågan ska de utan dröjsmål lämna ett svar via Bris.

Svaret ska ange om den person som anges i förfrågan är diskvalificerad eller registrerad i något av de register i den anmodade medlemsstaten som innehåller information som är relevant för diskvalificering av styrelseledamöter.

Om svaret är att personen är diskvalificerad eller registrerad i något av de register som innehåller information som är relevant för diskvalificering av styrelseledamöter, får den anmodade medlemsstaten i sitt svar ange vilka specifika uppgifter som lämnats av den medlemsstat som begär informationen och som motsvarar de uppgifter som finns tillgängliga i den anmodade medlemsstaten samt vilka specifika uppgifter i förfrågan som inte kan bekräftas av den anmodade medlemsstaten eftersom de inte är registrerade i dess register.

Om det är nödvändigt får den anmodade medlemsstaten begära att den medlemsstat som begär informationen lämnar ytterligare uppgifter för att säkerställa otvetydig identifiering av personen. Sådana uppgifter ska behandlas i enlighet med förordning (EU) 2016/679.

15.2.2   Andra nivån på informationsutbyte

Utbyte av ytterligare information får ske på andra lämpliga sätt än genom Bris. Om den andra nivån av informationsutbyte genomförs genom Bris ska de regler som anges i punkterna 15.2.2.1, 15.2.2.2, 15.3.3 och 15.3.4 följas.

15.2.2.1   Andra nivån på förfrågan om diskvalificering

Om en anmodad medlemsstat i svaret på den första nivån anger att en viss person är diskvalificerad eller är registrerad i något av dess register som innehåller information som är relevant för diskvalificering av styrelseledamöter, får den medlemsstat som begärt informationen begära ytterligare information från den anmodade medlemsstaten om den person som identifierats i den första nivån på förfrågan.

Sökningen på andra nivån på förfrågan ska omfatta samma person som förfrågan på första nivån och svaret på första nivån.

15.2.2.2   Andra nivån på svar om diskvalificering

Den anmodade medlemsstaten får i enlighet med sin nationella lagstiftning besluta vilken ytterligare information som ska lämnas. Om den medlemsstatens nationella lagstiftning inte tillåter ytterligare informationsutbyte ska detta meddelas den medlemsstat som begär informationen.

15.3   Detaljerad förteckning över uppgifter

För utbyte av information om diskvalificerade styrelseledamöter ska medlemsstaterna inkludera följande uppgifter:

15.3.1   Första nivån på förfrågan om diskvalificering

| Uppgiftstyp | Beskrivning | Kardinalitet (7) | Ytterligare beskrivning |
| --- | --- | --- | --- |
| Datum och klockslag för utfärdandet | Datum och klockslag när förfrågan sändes | 1 | Datum och klockslag |
| Utfärdande organisation | Namn/identifieringskod för den organisation som sänder förfrågan | 1 | Datastruktur enligt denna organisation |
| Mottagande organisation | Namn/identifieringskod på registret i den anmodade medlemsstaten | 1 | Datastruktur enligt denna organisation |
| Hänvisning till lagstiftning | Hänvisning till relevant nationell lagstiftning eller unionslagstiftning | 0...n | Text |
| Första nivån på förfrågan om diskvalificering
  Om den person som ansöker om att bli styrelseledamot är en fysisk person | | | |
| Förnamn | Förnamn på den person som ansöker om att bli styrelseledamot | 1 | Text |
| Efternamn | Efternamn på den person som ansöker om att bli styrelseledamot | 1 | Text |
| Födelsedatum | Födelsedatum på den person som ansöker om att bli styrelseledamot | 1 | Datum |
| Ytterligare uppgifter för identifiering | Ytterligare uppgifter behandlas i enlighet med den ansökande medlemsstatens nationella lagstiftning i enlighet med förordning (EU) 2016/679 | 0...n | Text/datum/identifieringskod |
| Första nivån på förfrågan om diskvalificering
  Om den person som ansöker om att bli styrelseledamot är en juridisk person | | | |
| Den juridiska personens namn. | Namn på den juridiska person som ansöker om att bli styrelseledamot | 1 | Text |
| Juridisk form | Rättslig form för den juridiska person som ansöker om att bli ledamot | 1 | Kod
  Enligt vad som avses i bilaga II till direktiv (EU) 2017/1132 för företaget som inbegrips eller annan rättslig form om den juridiska personen inte omfattas av direktiv (EU) 2017/1132 |
| EUID | EUID om det är ett företag som är förtecknat i bilaga II till direktiv (EU) 2017/1132 | 1 | Identifieringskod |
| Annat registreringsnummer | Annat registreringsnummer om det inte är ett företag som är förtecknat i bilaga II till direktiv (EU) 2017/1132 | 0 | Identifieringskod |
| Alternativa ID | Företagets övriga identifieringskoder (t.ex. identifieringskod för juridisk person) | 0...n | Identifieringskod |

Uppgiftstyp

Beskrivning

Kardinalitet (7)

Ytterligare beskrivning

Datum och klockslag för utfärdandet

Datum och klockslag när förfrågan sändes

1

Datum och klockslag

Utfärdande organisation

Namn/identifieringskod för den organisation som sänder förfrågan

1

Datastruktur enligt denna organisation

Mottagande organisation

Namn/identifieringskod på registret i den anmodade medlemsstaten

1

Datastruktur enligt denna organisation

Hänvisning till lagstiftning

Hänvisning till relevant nationell lagstiftning eller unionslagstiftning

0...n

Text

Första nivån på förfrågan om diskvalificering

Om den person som ansöker om att bli styrelseledamot är en fysisk person

Förnamn

Förnamn på den person som ansöker om att bli styrelseledamot

1

Text

Efternamn

Efternamn på den person som ansöker om att bli styrelseledamot

1

Text

Födelsedatum

Födelsedatum på den person som ansöker om att bli styrelseledamot

1

Datum

Ytterligare uppgifter för identifiering

Ytterligare uppgifter behandlas i enlighet med den ansökande medlemsstatens nationella lagstiftning i enlighet med förordning (EU) 2016/679

0...n

Text/datum/identifieringskod

Första nivån på förfrågan om diskvalificering

Om den person som ansöker om att bli styrelseledamot är en juridisk person

Den juridiska personens namn.

Namn på den juridiska person som ansöker om att bli styrelseledamot

1

Text

Juridisk form

Rättslig form för den juridiska person som ansöker om att bli ledamot

1

Kod

Enligt vad som avses i bilaga II till direktiv (EU) 2017/1132 för företaget som inbegrips eller annan rättslig form om den juridiska personen inte omfattas av direktiv (EU) 2017/1132

EUID

EUID om det är ett företag som är förtecknat i bilaga II till direktiv (EU) 2017/1132

1

Identifieringskod

Annat registreringsnummer

Annat registreringsnummer om det inte är ett företag som är förtecknat i bilaga II till direktiv (EU) 2017/1132

0

Identifieringskod

Alternativa ID

Företagets övriga identifieringskoder (t.ex. identifieringskod för juridisk person)

0...n

Identifieringskod

Medlemsstaterna ska tillhandahålla information om de identifieringsmetoder som behövs för ett effektivt utbyte av information om diskvalificerade styrelseledamöter. Den informationen kan bestå i att tillhandahålla de uppgifter som är nödvändiga för att identifiera de personer som omfattas av en förfrågan.

Medlemsstaterna får också använda medel för elektronisk identifiering för identifiering av personer i informationsutbytet.

Förfrågningar som gäller en juridisk person ska endast sändas till de medlemsstater som tillåter juridiska personer att vara styrelseledamöter och som tillåter att sådana juridiska personer diskvalificeras.

15.3.2   Första nivån på svar om diskvalificering

| Uppgiftstyp | Beskrivning | Kardinalitet (8) | Ytterligare beskrivning |
| --- | --- | --- | --- |
| Datum och klockslag för utfärdandet | Datum och klockslag när svaret sändes | 1 | Datum och klockslag |
| Utfärdande organisation | Namn/identifieringskod för den organisation som sänder svaret | 1 | Datastruktur enligt denna organisation |
| Mottagande organisation | Namn/identifieringskod på registret i den medlemsstat som begär informationen | 1 | Datastruktur enligt denna organisation |
| Hänvisning till lagstiftning | Hänvisning till relevant nationell lagstiftning eller unionslagstiftning | 0...n | Text |
| Ja/nej/inte tillräckliga uppgifter för identifiering | ”Ja” om personen är diskvalificerad eller är registrerad i något av dess register som innehåller information som är relevant för diskvalificering av styrelseledamöter
  ”Nej” om personen inte är diskvalificerad eller inte är registrerad i något av dess register som innehåller information som är relevant för diskvalificering av styrelseledamöter
  ”Inte tillräckliga uppgifter för identifiering” om de uppgifter som lämnats inte gör det möjligt att entydigt identifiera personen och det krävs mer information | 1 | Välj ett alternativ. |
| Ytterligare identifieringsuppgifter krävs | Ange vilka uppgifter som behövs för otvetydig identifiering. | 1...n (endast om det inte finns tillräckliga uppgifter för identifiering) | Text/datum/identifieringskod |
| Inget svar på andra nivån kommer att lämnas via Bris | Om svaret är ”Ja”, är det möjligt att ange att det inte kommer att lämnas något svar på andra nivån via Bris | 0 | Välj ett alternativ. |

Uppgiftstyp

Beskrivning

Kardinalitet (8)

Ytterligare beskrivning

Datum och klockslag för utfärdandet

Datum och klockslag när svaret sändes

1

Datum och klockslag

Utfärdande organisation

Namn/identifieringskod för den organisation som sänder svaret

1

Datastruktur enligt denna organisation

Mottagande organisation

Namn/identifieringskod på registret i den medlemsstat som begär informationen

1

Datastruktur enligt denna organisation

Hänvisning till lagstiftning

Hänvisning till relevant nationell lagstiftning eller unionslagstiftning

0...n

Text

Ja/nej/inte tillräckliga uppgifter för identifiering

”Ja” om personen är diskvalificerad eller är registrerad i något av dess register som innehåller information som är relevant för diskvalificering av styrelseledamöter

”Nej” om personen inte är diskvalificerad eller inte är registrerad i något av dess register som innehåller information som är relevant för diskvalificering av styrelseledamöter

”Inte tillräckliga uppgifter för identifiering” om de uppgifter som lämnats inte gör det möjligt att entydigt identifiera personen och det krävs mer information

1

Välj ett alternativ.

Ytterligare identifieringsuppgifter krävs

Ange vilka uppgifter som behövs för otvetydig identifiering.

1...n (endast om det inte finns tillräckliga uppgifter för identifiering)

Text/datum/identifieringskod

Inget svar på andra nivån kommer att lämnas via Bris

Om svaret är ”Ja”, är det möjligt att ange att det inte kommer att lämnas något svar på andra nivån via Bris

0

Välj ett alternativ.

15.3.2.1   Tillhandahållande av ytterligare identifieringsuppgifter

Om den anmodade medlemsstaten begär ytterligare identifieringsuppgifter för att säkerställa entydig identifiering ska den medlemsstaten som begär informationen tillhandahålla uppgifterna i följande meddelandeformat:

| Uppgiftstyp | Beskrivning | Kardinalitet (9) | Ytterligare beskrivning |
| --- | --- | --- | --- |
| Datum och klockslag för utfärdandet | Datum och klockslag när förfrågan sändes | 1 | Datum och klockslag |
| Utfärdande organisation | Namn/identifieringskod för den organisation som sänder förfrågan | 1 | Datastruktur enligt denna organisation |
| Mottagande organisation | Namn/identifieringskod på registret i den anmodade medlemsstaten | 1 | Datastruktur enligt denna organisation |
| Hänvisning till lagstiftning | Hänvisning till relevant nationell lagstiftning eller unionslagstiftning | 0...n | Text |
| Ytterligare uppgifter för identifiering | Ytterligare uppgifter som efterfrågas av den medlemsstaten som begär informationen för att säkerställa att entydig identifiering genomförs i enlighet med den ansökande medlemsstatens nationella lagstiftning i enlighet med förordning (EU) 2016/679 | 1...n | Text/datum/identifieringskod |

Uppgiftstyp

Beskrivning

Kardinalitet (9)

Ytterligare beskrivning

Datum och klockslag för utfärdandet

Datum och klockslag när förfrågan sändes

1

Datum och klockslag

Utfärdande organisation

Namn/identifieringskod för den organisation som sänder förfrågan

1

Datastruktur enligt denna organisation

Mottagande organisation

Namn/identifieringskod på registret i den anmodade medlemsstaten

1

Datastruktur enligt denna organisation

Hänvisning till lagstiftning

Hänvisning till relevant nationell lagstiftning eller unionslagstiftning

0...n

Text

Ytterligare uppgifter för identifiering

Ytterligare uppgifter som efterfrågas av den medlemsstaten som begär informationen för att säkerställa att entydig identifiering genomförs i enlighet med den ansökande medlemsstatens nationella lagstiftning i enlighet med förordning (EU) 2016/679

1...n

Text/datum/identifieringskod

15.3.3   Andra nivån på förfrågan om diskvalificering

| Uppgiftstyp | Beskrivning | Kardinalitet (10) | Ytterligare beskrivning |
| --- | --- | --- | --- |
| Datum och klockslag för utfärdandet | Datum och klockslag när förfrågan sändes | 1 | Datum och klockslag |
| Utfärdande organisation | Namn/identifieringskod för den organisation som sänder förfrågan | 1 | Datastruktur enligt denna organisation |
| Mottagande organisation | Namn/identifieringskod på registret i den anmodade medlemsstaten | 1 | Datastruktur enligt denna organisation |
| Hänvisning till lagstiftning | Hänvisning till relevant nationell lagstiftning eller unionslagstiftning | 0...n | Text |
| Begär ytterligare information | Begäran om ytterligare information | 1...n | Begära ytterligare information om åtminstone något av följande:






  — | Grunder för diskvalificering enligt nationell lagstiftning. |

Uppgiftstyp

Beskrivning

Kardinalitet (10)

Ytterligare beskrivning

Datum och klockslag för utfärdandet

Datum och klockslag när förfrågan sändes

1

Datum och klockslag

Utfärdande organisation

Namn/identifieringskod för den organisation som sänder förfrågan

1

Datastruktur enligt denna organisation

Mottagande organisation

Namn/identifieringskod på registret i den anmodade medlemsstaten

1

Datastruktur enligt denna organisation

Hänvisning till lagstiftning

Hänvisning till relevant nationell lagstiftning eller unionslagstiftning

0...n

Text

Begär ytterligare information

Begäran om ytterligare information

1...n

Begära ytterligare information om åtminstone något av följande:

—

Grunder för diskvalificering enligt nationell lagstiftning.

| — | Datum för beslutet. |
| --- | --- |

—

Datum för beslutet.

| — | Diskvalificeringens giltighetstid. |
| --- | --- |

—

Diskvalificeringens giltighetstid.

| — | Ärendenummer, utfärdare av beslutet. |
| --- | --- |

—

Ärendenummer, utfärdare av beslutet.

| — | Information om eventuella begränsningar av sådan diskvalificering (t.ex. sektorsspecifik diskvalificering). |
| --- | --- |

—

Information om eventuella begränsningar av sådan diskvalificering (t.ex. sektorsspecifik diskvalificering).

15.3.4   Andra nivån på förfrågan om diskvalificering

| Uppgiftstyp | Beskrivning | Kardinalitet (11) | Ytterligare beskrivning |
| --- | --- | --- | --- |
| Datum och klockslag för utfärdandet | Datum och klockslag när svaret sändes | 1 | Datum och klockslag |
| Utfärdande organisation | Namn/identifieringskod för den organisation som sänder svaret | 1 | Datastruktur enligt denna organisation |
| Mottagande organisation | Namn/identifieringskod på registret i den medlemsstat som begär informationen | 1 | Datastruktur enligt denna organisation |
| Hänvisning till lagstiftning | Hänvisning till relevant nationell lagstiftning eller unionslagstiftning | 0...n | Text |
| Ytterligare information | Begäran om ytterligare information | 1...n | Ytterligare information om åtminstone något av följande:






  — | Grunder för diskvalificering enligt nationell lagstiftning. |

Uppgiftstyp

Beskrivning

Kardinalitet (11)

Ytterligare beskrivning

Datum och klockslag för utfärdandet

Datum och klockslag när svaret sändes

1

Datum och klockslag

Utfärdande organisation

Namn/identifieringskod för den organisation som sänder svaret

1

Datastruktur enligt denna organisation

Mottagande organisation

Namn/identifieringskod på registret i den medlemsstat som begär informationen

1

Datastruktur enligt denna organisation

Hänvisning till lagstiftning

Hänvisning till relevant nationell lagstiftning eller unionslagstiftning

0...n

Text

Ytterligare information

Begäran om ytterligare information

1...n

Ytterligare information om åtminstone något av följande:

—

Grunder för diskvalificering enligt nationell lagstiftning.

| — | Datum för beslutet. |
| --- | --- |

—

Datum för beslutet.

| — | Diskvalificeringens giltighetstid. |
| --- | --- |

—

Diskvalificeringens giltighetstid.

| — | Ärendenummer, utfärdare av beslutet. |
| --- | --- |

—

Ärendenummer, utfärdare av beslutet.

| — | Information om eventuella begränsningar av sådan diskvalificering (t.ex. sektorsspecifik diskvalificering). |
| --- | --- |

—

Information om eventuella begränsningar av sådan diskvalificering (t.ex. sektorsspecifik diskvalificering).

| — | Ingen ytterligare information tillhandahålls om medlemsstatens nationella lagsstiftning inte tillåter ytterligare informationsutbyte - förteckning över uppgifter för vilka ytterligare information inte tillhandahålls
  (möjlighet att bifoga dokument) |
| --- | --- |

—

Ingen ytterligare information tillhandahålls om medlemsstatens nationella lagsstiftning inte tillåter ytterligare informationsutbyte - förteckning över uppgifter för vilka ytterligare information inte tillhandahålls

(möjlighet att bifoga dokument)

15.4   Hanteringen av informationsutbytet

Medlemsstaterna ska ange om de ställs inför svårigheter på grund av ett stort antal mottagna förfrågningar. I sådana fall ska kommissionen och medlemsstaterna bedöma frågan i syfte att säkerställa ett smidigt informationsutbyte och ytterligare utveckling av systemet.

---

(1)  Kardinalitet 0 innebär att uppgifterna är frivilliga. Kardinalitet 1 innebär att uppgifterna är obligatoriska. Kardinalitet 0...n eller 1...n innebär att flera uppgifter av samma uppgiftstyp kan lämnas.

(2)  Kardinalitet 0 innebär att uppgifterna är frivilliga. Kardinalitet 1 innebär att uppgifterna är obligatoriska. Kardinalitet 0...n eller 1...n innebär att flera uppgifter av samma uppgiftstyp kan lämnas.

(3)  Kardinalitet 0 innebär att uppgifterna är frivilliga. Kardinalitet 1 innebär att uppgifterna är obligatoriska. Kardinalitet 0...n eller 1...n innebär att flera uppgifter av samma uppgiftstyp kan lämnas.

(4)  Kardinalitet 0 innebär att uppgifterna är frivilliga. Kardinalitet 1 innebär att uppgifterna är obligatoriska. Kardinalitet 0...n eller 1...n innebär att flera uppgifter av samma uppgiftstyp kan lämnas.

(5)  Kardinalitet 0 innebär att uppgifterna är frivilliga. Kardinalitet 1 innebär att uppgifterna är obligatoriska. Kardinalitet 0...n eller 1...n innebär att flera uppgifter av samma uppgiftstyp kan lämnas.

(6)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013 om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv 2002/87/EG och om upphävande av direktiv 2006/48/EG och 2006/49/EG (EUT L 176, 27.6.2013, s. 338).

(7)  Kardinalitet 0 innebär att uppgifterna är frivilliga. Kardinalitet 1 innebär att uppgifterna är obligatoriska. Kardinalitet 0...n eller 1...n innebär att flera uppgifter av samma uppgiftstyp kan lämnas.

(8)  Kardinalitet 0 innebär att uppgifterna är frivilliga. Kardinalitet 1 innebär att uppgifterna är obligatoriska. Kardinalitet 0...n eller 1...n innebär att flera uppgifter av samma uppgiftstyp kan lämnas.

(9)  Kardinalitet 0 innebär att uppgifterna är frivilliga. Kardinalitet 1 innebär att uppgifterna är obligatoriska. Kardinalitet 0...n eller 1...n innebär att flera uppgifter av samma uppgiftstyp kan lämnas.

(10)  Kardinalitet 0 innebär att uppgifterna är frivilliga. Kardinalitet 1 innebär att uppgifterna är obligatoriska. Kardinalitet 0...n eller 1...n innebär att flera uppgifter av samma uppgiftstyp kan lämnas.

(11)  Kardinalitet 0 innebär att uppgifterna är frivilliga. Kardinalitet 1 innebär att uppgifterna är obligatoriska. Kardinalitet 0...n eller 1...n innebär att flera uppgifter av samma uppgiftstyp kan lämnas.

---

REKOMMENDATIONER

| 29.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 439/23 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 439/23

---

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION (EU) 2020/2245

av den 18 december 2020

om relevanta produkt- och tjänstemarknader inom området elektronisk kommunikation vilka kan komma i fråga för förhandsreglering enligt Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/1972 om inrättande av en europeisk kodex för elektronisk kommunikation

[delgivet med nr C(2020) 8750]

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 292,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/1972 (1) av den 11 december 2018 om inrättande av en europeisk kodex för elektronisk kommunikation (nedan kallad kodexen), särskilt artikel 64.1, och

av följande skäl:

| (1) | Syftet med direktiv (EU) 2018/1972, utöver de tre huvudmålen att främja konkurrens, den inre marknaden och slutanvändarnas intressen, är att främja konnektivitet och tillträde till och nyttjande av nät med mycket hög kapacitet, inbegripet fasta, mobila och trådlösa nät, till gagn för alla medborgare och företag i unionen. |
| --- | --- |

(1)

Syftet med direktiv (EU) 2018/1972, utöver de tre huvudmålen att främja konkurrens, den inre marknaden och slutanvändarnas intressen, är att främja konnektivitet och tillträde till och nyttjande av nät med mycket hög kapacitet, inbegripet fasta, mobila och trådlösa nät, till gagn för alla medborgare och företag i unionen.

| (2) | Lämpliga incitament till investeringar i nya nät med mycket hög kapacitet som stöder innovation inom innehållsrika internettjänster kommer att stärka unionens internationella konkurrenskraft och samtidigt ge fördelar till dess konsumenter och företag. Det är därför mycket viktigt att främja hållbara investeringar i utvecklingen av nät med mycket hög kapacitet genom ett lämpligt anpassat och förutsägbart regelverk. |
| --- | --- |

(2)

Lämpliga incitament till investeringar i nya nät med mycket hög kapacitet som stöder innovation inom innehållsrika internettjänster kommer att stärka unionens internationella konkurrenskraft och samtidigt ge fördelar till dess konsumenter och företag. Det är därför mycket viktigt att främja hållbara investeringar i utvecklingen av nät med mycket hög kapacitet genom ett lämpligt anpassat och förutsägbart regelverk.

| (3) | Ett av syftena med det nya regelverket är att successivt minska den sektorsspecifika förhandsregleringen i takt med att konkurrensen utvecklas på marknaderna och på sikt att säkerställa att marknaderna för elektronisk kommunikation regleras enbart genom konkurrensrätt. Syftet med föreliggande rekommendation är att fastställa på vilka produkt- och tjänstemarknader förhandsreglering kan vara motiverad, i enlighet med detta mål. |
| --- | --- |

(3)

Ett av syftena med det nya regelverket är att successivt minska den sektorsspecifika förhandsregleringen i takt med att konkurrensen utvecklas på marknaderna och på sikt att säkerställa att marknaderna för elektronisk kommunikation regleras enbart genom konkurrensrätt. Syftet med föreliggande rekommendation är att fastställa på vilka produkt- och tjänstemarknader förhandsreglering kan vara motiverad, i enlighet med detta mål.

| (4) | Avgränsningen av relevanta marknader ändras med tiden, eftersom egenskaper hos de produkter och tjänster som finns på sådana marknader utvecklas, och eftersom möjligheterna till utbytbarhet på efterfråge- och utbudssidorna förändras på grund av den tekniska utvecklingen, marknadsutvecklingen och utvecklingen på lagstiftningsområdet. Därför bör denna rekommendation ersätta 2014 års rekommendation (2). |
| --- | --- |

(4)

Avgränsningen av relevanta marknader ändras med tiden, eftersom egenskaper hos de produkter och tjänster som finns på sådana marknader utvecklas, och eftersom möjligheterna till utbytbarhet på efterfråge- och utbudssidorna förändras på grund av den tekniska utvecklingen, marknadsutvecklingen och utvecklingen på lagstiftningsområdet. Därför bör denna rekommendation ersätta 2014 års rekommendation (2).

| (5) | Enligt artikel 64.1 i kodexen ska kommissionen identifiera marknader inom sektorn för elektronisk kommunikation vilkas egenskaper kan vara sådana att de motiverar införandet av regleringsskyldigheter i enlighet med konkurrenslagstiftningens principer. Konkurrenslagstiftningens principer används därför i denna rekommendation för att avgränsa de relevanta produktmarknaderna inom sektorn för elektronisk kommunikation. |
| --- | --- |

(5)

Enligt artikel 64.1 i kodexen ska kommissionen identifiera marknader inom sektorn för elektronisk kommunikation vilkas egenskaper kan vara sådana att de motiverar införandet av regleringsskyldigheter i enlighet med konkurrenslagstiftningens principer. Konkurrenslagstiftningens principer används därför i denna rekommendation för att avgränsa de relevanta produktmarknaderna inom sektorn för elektronisk kommunikation.

| (6) | Det slutliga målet med regleringsåtgärder är att skapa fördelar för slutanvändarna i fråga om pris, kvalitet och valmöjligheter genom att uppnå hållbar konkurrens på slutkundsnivå. Utgångspunkten för identifieringen av relevanta marknader i denna rekommendation bör vara en avgränsning av slutkundsmarknaderna ur ett framåtblickande perspektiv över en viss tidsperiod, med vägledning av konkurrensrätten. I de fall där det i praktiken råder konkurrens på slutkundsmarknaderna i avsaknad av reglering i grossistledet bör de nationella regleringsmyndigheterna dra slutsatsen att en reglering inte längre behövs på de relaterade grossistmarknaderna. |
| --- | --- |

(6)

Det slutliga målet med regleringsåtgärder är att skapa fördelar för slutanvändarna i fråga om pris, kvalitet och valmöjligheter genom att uppnå hållbar konkurrens på slutkundsnivå. Utgångspunkten för identifieringen av relevanta marknader i denna rekommendation bör vara en avgränsning av slutkundsmarknaderna ur ett framåtblickande perspektiv över en viss tidsperiod, med vägledning av konkurrensrätten. I de fall där det i praktiken råder konkurrens på slutkundsmarknaderna i avsaknad av reglering i grossistledet bör de nationella regleringsmyndigheterna dra slutsatsen att en reglering inte längre behövs på de relaterade grossistmarknaderna.

| (7) | I enlighet med artikel 67.1 i kodexen får införandet av förhandsregleringsskyldigheter endast vara motiverat på marknader där de tre kriterier som avses i artikel 67.1 a, b och c är kumulativt uppfyllda. Kommissionen inkluderar produkt- och tjänstemarknader i rekommendationen, om den efter att ha observerat övergripande trender i unionen konstaterar att de tre kriterierna är uppfyllda. Dessa marknader anses sålunda av kommissionen ha egenskaper som kan motivera införandet av regleringsskyldigheter åtminstone i vissa geografiska områden och under en förutsebar tidsperiod. Det bör vara de nationella regleringsmyndigheterna som i sina analyser av dessa marknader överväger om de ytterligare krav som fastställs i artikel 67.2 är uppfyllda. |
| --- | --- |

(7)

I enlighet med artikel 67.1 i kodexen får införandet av förhandsregleringsskyldigheter endast vara motiverat på marknader där de tre kriterier som avses i artikel 67.1 a, b och c är kumulativt uppfyllda. Kommissionen inkluderar produkt- och tjänstemarknader i rekommendationen, om den efter att ha observerat övergripande trender i unionen konstaterar att de tre kriterierna är uppfyllda. Dessa marknader anses sålunda av kommissionen ha egenskaper som kan motivera införandet av regleringsskyldigheter åtminstone i vissa geografiska områden och under en förutsebar tidsperiod. Det bör vara de nationella regleringsmyndigheterna som i sina analyser av dessa marknader överväger om de ytterligare krav som fastställs i artikel 67.2 är uppfyllda.

| (8) | Det första kriteriet rör förekomsten av höga och bestående tillträdeshinder. Syftet är att fastställa om, när och i vilken utsträckning ett marknadstillträde sannolikt kommer att äga rum och att identifiera de relevanta faktorerna för ett framgångsrikt tillträde på en marknad för elektronisk kommunikation. Ur statisk synvinkel är två slags tillträdeshinder av särskilt stor betydelse i den föreliggande rekommendationen: strukturella hinder och rättsliga eller regleringsbaserade hinder. |
| --- | --- |

(8)

Det första kriteriet rör förekomsten av höga och bestående tillträdeshinder. Syftet är att fastställa om, när och i vilken utsträckning ett marknadstillträde sannolikt kommer att äga rum och att identifiera de relevanta faktorerna för ett framgångsrikt tillträde på en marknad för elektronisk kommunikation. Ur statisk synvinkel är två slags tillträdeshinder av särskilt stor betydelse i den föreliggande rekommendationen: strukturella hinder och rättsliga eller regleringsbaserade hinder.

| (9) | Strukturella hinder för marknadstillträde följer av olika kostnads- eller efterfrågeförhållanden som bestämmer obalansen mellan de förhållanden som råder för befintliga och nytillkomna aktörer, och försvårar eller förhindrar marknadstillträde för de senare. Stora strukturella hinder kan till exempel även föreligga när marknaden kännetecknas av absoluta kostnadsfördelar eller betydande stordriftsfördelar och/eller nätverkseffekter, kapacitetsbrister och/eller höga icke-återvinningsbara kostnader. Strukturella hinder kan också finnas när det för tillhandahållandet av en viss tjänst krävs en nätkomponent som inte kan kopieras av tekniska skäl, eller vars kopiering inte är ekonomiskt genomförbar. |
| --- | --- |

(9)

Strukturella hinder för marknadstillträde följer av olika kostnads- eller efterfrågeförhållanden som bestämmer obalansen mellan de förhållanden som råder för befintliga och nytillkomna aktörer, och försvårar eller förhindrar marknadstillträde för de senare. Stora strukturella hinder kan till exempel även föreligga när marknaden kännetecknas av absoluta kostnadsfördelar eller betydande stordriftsfördelar och/eller nätverkseffekter, kapacitetsbrister och/eller höga icke-återvinningsbara kostnader. Strukturella hinder kan också finnas när det för tillhandahållandet av en viss tjänst krävs en nätkomponent som inte kan kopieras av tekniska skäl, eller vars kopiering inte är ekonomiskt genomförbar.

| (10) | Rättsliga eller regleringsmässiga hinder kan ha en direkt inverkan på villkoren för marknadstillträde och/eller aktörernas positionering på den relevanta marknaden. Inom reglerade sektorer kan tillståndsförfaranden, territoriella begränsningar, säkerhets- och skyddsnormer och andra rättsliga krav avskräcka eller försena tillträde. De rättsliga och regleringsmässiga hindren på marknaderna för elektronisk kommunikation blir emellertid allt mindre relevanta. Rättsliga eller regleringsrelaterade hinder som sannolikt kommer att undanröjas inom den relevanta tidsperioden på fem år torde normalt sett inte utgöra ett hinder för tillträde som uppfyller det första kriteriet. |
| --- | --- |

(10)

Rättsliga eller regleringsmässiga hinder kan ha en direkt inverkan på villkoren för marknadstillträde och/eller aktörernas positionering på den relevanta marknaden. Inom reglerade sektorer kan tillståndsförfaranden, territoriella begränsningar, säkerhets- och skyddsnormer och andra rättsliga krav avskräcka eller försena tillträde. De rättsliga och regleringsmässiga hindren på marknaderna för elektronisk kommunikation blir emellertid allt mindre relevanta. Rättsliga eller regleringsrelaterade hinder som sannolikt kommer att undanröjas inom den relevanta tidsperioden på fem år torde normalt sett inte utgöra ett hinder för tillträde som uppfyller det första kriteriet.

| (11) | På innovationsdrivna marknader som kännetecknas av fortgående teknisk utveckling, såsom marknaderna för elektronisk kommunikation, kan tillträdeshindren successivt bli mindre relevanta. På sådana marknader härrör konkurrensrestriktioner ofta från hot från möjliga innoverande konkurrenter som för närvarande inte befinner sig på marknaden. Därför måste man också väga in möjligheterna att övervinna tillträdeshindren inom den relevanta tidsperioden när man inför en eventuell förhandsreglering identifierar vad som är relevanta marknader. I denna rekommendation identifieras marknader där hindren för marknadstillträde förväntas bestå under de kommande 5–10 åren. |
| --- | --- |

(11)

På innovationsdrivna marknader som kännetecknas av fortgående teknisk utveckling, såsom marknaderna för elektronisk kommunikation, kan tillträdeshindren successivt bli mindre relevanta. På sådana marknader härrör konkurrensrestriktioner ofta från hot från möjliga innoverande konkurrenter som för närvarande inte befinner sig på marknaden. Därför måste man också väga in möjligheterna att övervinna tillträdeshindren inom den relevanta tidsperioden när man inför en eventuell förhandsreglering identifierar vad som är relevanta marknader. I denna rekommendation identifieras marknader där hindren för marknadstillträde förväntas bestå under de kommande 5–10 åren.

| (12) | Olika tillträdeshinder bör inte betraktas isolerat utan kumulativt. Även om ett inträdeshinder betraktat separat inte kan anses högt, kan det tillsammans med andra hinder skapa effekter som sammantaget skulle förhindra eller försvåra inträde på marknaden. |
| --- | --- |

(12)

Olika tillträdeshinder bör inte betraktas isolerat utan kumulativt. Även om ett inträdeshinder betraktat separat inte kan anses högt, kan det tillsammans med andra hinder skapa effekter som sammantaget skulle förhindra eller försvåra inträde på marknaden.

| (13) | Det andra kriteriet gäller frågan om en marknadsstruktur tenderar att utvecklas i riktning mot att vara konkurrensutsatt i praktiken inom den relevanta tidsperioden, med beaktande av det nuvarande läget och utsikterna till infrastrukturbaserad konkurrens och andra konkurrenskällor bakom hindren för marknadsinträde. Om analysen anger att det i praktiken råder konkurrens, innebär det att marknaden kommer att uppnå konkurrens i praktiken utan förhandsreglering inom översynsperioden, eller efter översynsperioden förutsatt att tydliga belägg för en positiv dynamik på marknaden kan observeras redan under översynsperioden. Exempelvis kan konvergens av produkter som levereras via olika nättekniker ge upphov till konkurrenstryck från operatörer som är verksamma på olika produktmarknader och leda till marknadskonvergens. |
| --- | --- |

(13)

Det andra kriteriet gäller frågan om en marknadsstruktur tenderar att utvecklas i riktning mot att vara konkurrensutsatt i praktiken inom den relevanta tidsperioden, med beaktande av det nuvarande läget och utsikterna till infrastrukturbaserad konkurrens och andra konkurrenskällor bakom hindren för marknadsinträde. Om analysen anger att det i praktiken råder konkurrens, innebär det att marknaden kommer att uppnå konkurrens i praktiken utan förhandsreglering inom översynsperioden, eller efter översynsperioden förutsatt att tydliga belägg för en positiv dynamik på marknaden kan observeras redan under översynsperioden. Exempelvis kan konvergens av produkter som levereras via olika nättekniker ge upphov till konkurrenstryck från operatörer som är verksamma på olika produktmarknader och leda till marknadskonvergens.

| (14) | Men även om en marknad kännetecknas av stora tillträdeshinder, kan andra strukturella faktorer på samma marknad indikera att den utvecklas i riktning mot konkurrens i praktiken inom den relevanta tidsperioden. På marknader där ett ökat antal nät kan förväntas ur ett framåtblickande perspektiv innebär tillämpningen av detta kriterium i första hand en granskning av den infrastrukturbaserade konkurrensens nuvarande tillstånd och sannolika framtida utveckling. |
| --- | --- |

(14)

Men även om en marknad kännetecknas av stora tillträdeshinder, kan andra strukturella faktorer på samma marknad indikera att den utvecklas i riktning mot konkurrens i praktiken inom den relevanta tidsperioden. På marknader där ett ökat antal nät kan förväntas ur ett framåtblickande perspektiv innebär tillämpningen av detta kriterium i första hand en granskning av den infrastrukturbaserade konkurrensens nuvarande tillstånd och sannolika framtida utveckling.

| (15) | Vid bedömningen av huruvida konkurrensen är tillräcklig samt av behovet av regleringsåtgärder bör de nationella regleringsmyndigheterna även beakta huruvida tillträde i grossistledet erbjuds alla intresserade företag på rimliga affärsvillkor som tillåter hållbara konkurrenskraftiga resultat för slutanvändarna på slutkundsmarknaden. Kommersiella avtal, inbegripet avtal om tillträde i grossistledet, saminvesteringsavtal och ömsesidiga tillträdesavtal mellan operatörer, som har ingåtts på varaktig basis och är hållbara, har potential att förbättra konkurrensdynamiken och kan i slutändan lösa konkurrensproblem på den berörda slutkundsmarknaden och därmed leda till en avreglering av grossistmarknaderna. Under förutsättning att de är förenliga med konkurrenslagstiftningens principer bör de därför beaktas vid bedömningen av om en marknad förväntas bli konkurrenskraftig ur ett framåtblickande perspektiv. |
| --- | --- |

(15)

Vid bedömningen av huruvida konkurrensen är tillräcklig samt av behovet av regleringsåtgärder bör de nationella regleringsmyndigheterna även beakta huruvida tillträde i grossistledet erbjuds alla intresserade företag på rimliga affärsvillkor som tillåter hållbara konkurrenskraftiga resultat för slutanvändarna på slutkundsmarknaden. Kommersiella avtal, inbegripet avtal om tillträde i grossistledet, saminvesteringsavtal och ömsesidiga tillträdesavtal mellan operatörer, som har ingåtts på varaktig basis och är hållbara, har potential att förbättra konkurrensdynamiken och kan i slutändan lösa konkurrensproblem på den berörda slutkundsmarknaden och därmed leda till en avreglering av grossistmarknaderna. Under förutsättning att de är förenliga med konkurrenslagstiftningens principer bör de därför beaktas vid bedömningen av om en marknad förväntas bli konkurrenskraftig ur ett framåtblickande perspektiv.

| (16) | Teknisk utveckling, eller konvergens av produkter och marknader, kan leda till konkurrenstryck mellan aktörer som är verksamma på skilda produktmarknader. I detta avseende kan over-the-top-tjänster, som i dag i allmänhet inte betraktas som direkta substitut till traditionella tjänster som tillhandahålls av leverantörer av elektroniska kommunikationstjänster, och som för övrigt inte tillhandahåller fysisk konnektivitet och datakonnektivitet, ändå spela en viktigare roll på vissa slutkundsmarknader under de kommande åren på grund av den fortsatta tekniska utvecklingen och dess ständiga expansion och följaktligen utöva indirekta tryck på grossistmarknaderna. |
| --- | --- |

(16)

Teknisk utveckling, eller konvergens av produkter och marknader, kan leda till konkurrenstryck mellan aktörer som är verksamma på skilda produktmarknader. I detta avseende kan over-the-top-tjänster, som i dag i allmänhet inte betraktas som direkta substitut till traditionella tjänster som tillhandahålls av leverantörer av elektroniska kommunikationstjänster, och som för övrigt inte tillhandahåller fysisk konnektivitet och datakonnektivitet, ändå spela en viktigare roll på vissa slutkundsmarknader under de kommande åren på grund av den fortsatta tekniska utvecklingen och dess ständiga expansion och följaktligen utöva indirekta tryck på grossistmarknaderna.

| (17) | Beslutet att avgränsa en marknad som en marknad som kan komma i fråga för förhandsreglering bör också vara beroende av en bedömning av om konkurrenslagstiftningen är tillräcklig för att på ett adekvat sätt ta itu med de marknadsmisslyckanden som har identifierats. Det här tredje kriteriet används för att bedöma om konkurrensrätten är lämpad att ta itu med konstaterade bestående marknadsmisslyckanden, särskilt med tanke på att förhandsregleringsskyldigheter effektivt kan förhindra överträdelser av konkurrensreglerna. Ingripanden baserade på konkurrenslagstiftningen kommer sannolikt att vara otillräckliga, om frekventa och/eller snabba ingripanden är nödvändiga för att åtgärda bestående marknadsmisslyckanden. Under sådana omständigheter bör förhandsreglering betraktas som ett lämpligt komplement till konkurrenslagstiftningen. I regel bör det vara tillräckligt att tillämpa allmänna konkurrensregler på marknader som kännetecknas av hållbar och effektiv infrastrukturbaserad konkurrens. |
| --- | --- |

(17)

Beslutet att avgränsa en marknad som en marknad som kan komma i fråga för förhandsreglering bör också vara beroende av en bedömning av om konkurrenslagstiftningen är tillräcklig för att på ett adekvat sätt ta itu med de marknadsmisslyckanden som har identifierats. Det här tredje kriteriet används för att bedöma om konkurrensrätten är lämpad att ta itu med konstaterade bestående marknadsmisslyckanden, särskilt med tanke på att förhandsregleringsskyldigheter effektivt kan förhindra överträdelser av konkurrensreglerna. Ingripanden baserade på konkurrenslagstiftningen kommer sannolikt att vara otillräckliga, om frekventa och/eller snabba ingripanden är nödvändiga för att åtgärda bestående marknadsmisslyckanden. Under sådana omständigheter bör förhandsreglering betraktas som ett lämpligt komplement till konkurrenslagstiftningen. I regel bör det vara tillräckligt att tillämpa allmänna konkurrensregler på marknader som kännetecknas av hållbar och effektiv infrastrukturbaserad konkurrens.

| (18) | Tillämpningen av dessa tre kumulativa kriterier bör begränsa antalet reglerade marknader inom sektorn för elektronisk kommunikation och därigenom bidra till att gradvis minska den sektorsspecifika förhandsregleringen i takt med att konkurrensen på dessa marknader utvecklas. Om något av de tre kriterierna inte är uppfyllt, innebär det att en marknad inte kan komma i fråga för förhandsreglering. Det är viktigt att endast införa förhandsregleringsskyldigheter på en grossistmarknad för att säkerställa hållbar konkurrens, om det finns ett eller flera företag med betydande inflytande på marknaden och om konkurrensrättsliga åtgärder inte är tillräckliga för att lösa problemet. |
| --- | --- |

(18)

Tillämpningen av dessa tre kumulativa kriterier bör begränsa antalet reglerade marknader inom sektorn för elektronisk kommunikation och därigenom bidra till att gradvis minska den sektorsspecifika förhandsregleringen i takt med att konkurrensen på dessa marknader utvecklas. Om något av de tre kriterierna inte är uppfyllt, innebär det att en marknad inte kan komma i fråga för förhandsreglering. Det är viktigt att endast införa förhandsregleringsskyldigheter på en grossistmarknad för att säkerställa hållbar konkurrens, om det finns ett eller flera företag med betydande inflytande på marknaden och om konkurrensrättsliga åtgärder inte är tillräckliga för att lösa problemet.

| (19) | Nya framväxande marknader anses omfatta produkter eller tjänster för vilka det, på grund av att marknaderna är nya, är svårt att förutsäga efterfrågeförhållandena eller villkoren för marknadstillträde och tillgångsförhållandena, och för vilka det därför är svårt att tillämpa testet med tre kriterier. Sådana marknader bör inte omfattas av olämpliga förhandsregleringsskyldigheter för att främja innovation, och man bör samtidigt förhindra avskärmning från det ledande företagets sida (3). Gradvisa uppgraderingar av befintlig nätinfrastruktur leder sällan till nya eller framväxande marknader. Att en produkt inte är utbytbar måste fastställas från både tillgångs- och efterfrågesidan innan man kan dra slutsatsen att den inte omfattas av en redan existerande marknad. Framväxande nya tjänster på slutkundsmarknaden kan leda till nya relaterade grossistmarknader i en utsträckning som gör att slutkundstjänsterna inte kan tillhandahållas med befintliga grossistprodukter. |
| --- | --- |

(19)

Nya framväxande marknader anses omfatta produkter eller tjänster för vilka det, på grund av att marknaderna är nya, är svårt att förutsäga efterfrågeförhållandena eller villkoren för marknadstillträde och tillgångsförhållandena, och för vilka det därför är svårt att tillämpa testet med tre kriterier. Sådana marknader bör inte omfattas av olämpliga förhandsregleringsskyldigheter för att främja innovation, och man bör samtidigt förhindra avskärmning från det ledande företagets sida (3). Gradvisa uppgraderingar av befintlig nätinfrastruktur leder sällan till nya eller framväxande marknader. Att en produkt inte är utbytbar måste fastställas från både tillgångs- och efterfrågesidan innan man kan dra slutsatsen att den inte omfattas av en redan existerande marknad. Framväxande nya tjänster på slutkundsmarknaden kan leda till nya relaterade grossistmarknader i en utsträckning som gör att slutkundstjänsterna inte kan tillhandahållas med befintliga grossistprodukter.

| (20) | Med tanke på utvecklingen av konkurrensen, inklusive infrastrukturbaserad konkurrens, identifieras i denna rekommendation endast relevanta marknader på grossistnivå, vilket även var fallet i 2014 års rekommendation. Förhandsreglering som införts på grossistnivå bör anses vara tillräcklig för att hantera potentiella konkurrensproblem på relaterade slutkundmarknader i efterföljande led. |
| --- | --- |

(20)

Med tanke på utvecklingen av konkurrensen, inklusive infrastrukturbaserad konkurrens, identifieras i denna rekommendation endast relevanta marknader på grossistnivå, vilket även var fallet i 2014 års rekommendation. Förhandsreglering som införts på grossistnivå bör anses vara tillräcklig för att hantera potentiella konkurrensproblem på relaterade slutkundmarknader i efterföljande led.

| (21) | I linje med skäl 165 i kodexen bör därför de nationella regleringsmyndigheterna åtminstone analysera de marknader som förtecknas i rekommendationen, inklusive de marknader som förtecknas men som inte längre regleras i det specifika nationella eller lokala sammanhanget. När det gäller de marknader som anges i bilagan till denna rekommendation kan en nationell regleringsmyndighet fortfarande bedöma att det är lämpligt, på grundval av särskilda nationella förhållanden, att genomföra trekriterietestet. Nationell regleringsmyndigheter kan dra slutsatsen att trekriterietestet inte bestås med hänsyn till de särskilda nationella förhållandena. Om trekriterietestet inte bestås för en viss marknad som förtecknas i rekommendationen, bör den nationella regleringsmyndigheten inte införa regleringsskyldigheter på den marknaden. |
| --- | --- |

(21)

I linje med skäl 165 i kodexen bör därför de nationella regleringsmyndigheterna åtminstone analysera de marknader som förtecknas i rekommendationen, inklusive de marknader som förtecknas men som inte längre regleras i det specifika nationella eller lokala sammanhanget. När det gäller de marknader som anges i bilagan till denna rekommendation kan en nationell regleringsmyndighet fortfarande bedöma att det är lämpligt, på grundval av särskilda nationella förhållanden, att genomföra trekriterietestet. Nationell regleringsmyndigheter kan dra slutsatsen att trekriterietestet inte bestås med hänsyn till de särskilda nationella förhållandena. Om trekriterietestet inte bestås för en viss marknad som förtecknas i rekommendationen, bör den nationella regleringsmyndigheten inte införa regleringsskyldigheter på den marknaden.

| (22) | De nationella regleringsmyndigheterna bör också analysera marknader som inte omfattas av denna rekommendation men som regleras inom deras jurisdiktion på grundval av tidigare marknadsanalyser, eller andra marknader, om de har tillräckliga skäl att anse att de tre kriterierna är uppfyllda. Sålunda kan de nationella regleringsmyndigheterna även avgränsa andra relevanta produkt- och tjänstemarknader, som inte förtecknas i rekommendationen, om de kan visa att marknaderna består trekriterietestet i deras nationella kontext. |
| --- | --- |

(22)

De nationella regleringsmyndigheterna bör också analysera marknader som inte omfattas av denna rekommendation men som regleras inom deras jurisdiktion på grundval av tidigare marknadsanalyser, eller andra marknader, om de har tillräckliga skäl att anse att de tre kriterierna är uppfyllda. Sålunda kan de nationella regleringsmyndigheterna även avgränsa andra relevanta produkt- och tjänstemarknader, som inte förtecknas i rekommendationen, om de kan visa att marknaderna består trekriterietestet i deras nationella kontext.

| (23) | När de nationella regleringsmyndigheterna och kommissionen utför en marknadsanalys enligt artikel 67 i kodexen bör de inleda analysen med utgångspunkt i slutkundsmarknaderna. Bedömningen av en marknad bör göras utifrån ett framåtblickande perspektiv i avsaknad av reglering på grundval av ett konstaterande om betydande marknadsinflytande och med utgångspunkt i rådande marknadsvillkor. Analysen bör bedöma om marknaden är potentiellt konkurrensutsatt och huruvida bristen på konkurrens är bestående, genom att beakta förväntad eller förutsebar marknadsutveckling. Man bör i analysen beakta verkningarna av andra typer av regler som är tillämpliga på de relevanta marknaderna i slutkundsledet och grossistledet under hela den berörda perioden. |
| --- | --- |

(23)

När de nationella regleringsmyndigheterna och kommissionen utför en marknadsanalys enligt artikel 67 i kodexen bör de inleda analysen med utgångspunkt i slutkundsmarknaderna. Bedömningen av en marknad bör göras utifrån ett framåtblickande perspektiv i avsaknad av reglering på grundval av ett konstaterande om betydande marknadsinflytande och med utgångspunkt i rådande marknadsvillkor. Analysen bör bedöma om marknaden är potentiellt konkurrensutsatt och huruvida bristen på konkurrens är bestående, genom att beakta förväntad eller förutsebar marknadsutveckling. Man bör i analysen beakta verkningarna av andra typer av regler som är tillämpliga på de relevanta marknaderna i slutkundsledet och grossistledet under hela den berörda perioden.

| (24) | Om det inte i praktiken råder konkurrens på den berörda slutkundsmarknaden ur ett framtidsorienterat perspektiv i avsaknad av förhandsreglering, bör den eller de motsvarande grossistmarknad som kan bli föremål för förhandsreglering i enlighet med artikel 67 i kodexen avgränsas och analyseras. Vid analys av gränser och marknadsinflytande inom en eller flera relevanta grossistmarknader för att avgöra om det råder konkurrens i praktiken bör dessutom direkta och indirekta konkurrensbegränsningar beaktas, oavsett om dessa begränsningar är en följd av elektroniska kommunikationsnät, elektroniska kommunikationstjänster eller andra typer av tjänster eller tillämpningar som är likvärdiga ur slutanvändarens perspektiv. |
| --- | --- |

(24)

Om det inte i praktiken råder konkurrens på den berörda slutkundsmarknaden ur ett framtidsorienterat perspektiv i avsaknad av förhandsreglering, bör den eller de motsvarande grossistmarknad som kan bli föremål för förhandsreglering i enlighet med artikel 67 i kodexen avgränsas och analyseras. Vid analys av gränser och marknadsinflytande inom en eller flera relevanta grossistmarknader för att avgöra om det råder konkurrens i praktiken bör dessutom direkta och indirekta konkurrensbegränsningar beaktas, oavsett om dessa begränsningar är en följd av elektroniska kommunikationsnät, elektroniska kommunikationstjänster eller andra typer av tjänster eller tillämpningar som är likvärdiga ur slutanvändarens perspektiv.

| (25) | När de nationella regleringsmyndigheterna avgränsar de relevanta grossistmarknader som kan komma i fråga för förhandsreglering bör de börja med att analysera den marknad som är mest uppströms från slutkundsmarknaden där konkurrensproblem har konstaterats. De nationella regleringsmyndigheterna bör genomföra en stegvis analys av de marknader som är belägna nedströms från en reglerad insatsprodukt, för att fastställa huruvida de skulle vara konkurrensutsatta vid en reglering uppströms, till dess att de når slutkundsmarknaden. |
| --- | --- |

(25)

När de nationella regleringsmyndigheterna avgränsar de relevanta grossistmarknader som kan komma i fråga för förhandsreglering bör de börja med att analysera den marknad som är mest uppströms från slutkundsmarknaden där konkurrensproblem har konstaterats. De nationella regleringsmyndigheterna bör genomföra en stegvis analys av de marknader som är belägna nedströms från en reglerad insatsprodukt, för att fastställa huruvida de skulle vara konkurrensutsatta vid en reglering uppströms, till dess att de når slutkundsmarknaden.

| (26) | Den mest uppströms marknaden kan, beroende på nationella omständigheter, bestå av eller inbegripa mer generiska marknadsövergripande grossistprodukter såsom fysiskt tillträde till infrastruktur (t.ex. tillträde till kabelrör) eller passiva tillträdesprodukter. I synnerhet där anläggningsinfrastruktur finns och kan återanvändas kan effektivt tillträde till sådan infrastruktur avsevärt underlätta utbyggnaden av nät med mycket hög kapacitet och uppmuntra utvecklingen av infrastrukturbaserad konkurrens till gagn för slutanvändarna. |
| --- | --- |

(26)

Den mest uppströms marknaden kan, beroende på nationella omständigheter, bestå av eller inbegripa mer generiska marknadsövergripande grossistprodukter såsom fysiskt tillträde till infrastruktur (t.ex. tillträde till kabelrör) eller passiva tillträdesprodukter. I synnerhet där anläggningsinfrastruktur finns och kan återanvändas kan effektivt tillträde till sådan infrastruktur avsevärt underlätta utbyggnaden av nät med mycket hög kapacitet och uppmuntra utvecklingen av infrastrukturbaserad konkurrens till gagn för slutanvändarna.

| (27) | Av dessa skäl har kommissionen övervägt om det är lämpligt att inkludera en separat marknad för tillträde till fysisk infrastruktur i denna rekommendation. Eftersom det finns betydande skillnader i nättopologier, tillgång till heltäckande ledningar och efterfråga på tillträde till ledningar och stolpar i unionen, drog kommissionen emellertid slutsatsen att en separat marknad för tillträde till fysisk infrastruktur för närvarande inte kan identifieras på unionsnivå och därför inte bör tas med i förteckningen över marknader som kan komma i fråga för förhandsreglering. |
| --- | --- |

(27)

Av dessa skäl har kommissionen övervägt om det är lämpligt att inkludera en separat marknad för tillträde till fysisk infrastruktur i denna rekommendation. Eftersom det finns betydande skillnader i nättopologier, tillgång till heltäckande ledningar och efterfråga på tillträde till ledningar och stolpar i unionen, drog kommissionen emellertid slutsatsen att en separat marknad för tillträde till fysisk infrastruktur för närvarande inte kan identifieras på unionsnivå och därför inte bör tas med i förteckningen över marknader som kan komma i fråga för förhandsreglering.

| (28) | Enligt artikel 72 i kodexen får de nationella regleringsmyndigheterna dessutom föreskriva om tillträde till anläggningsinfrastruktur som en separat åtgärd på alla relevanta grossistmarknader. En sådan skyldighet att tillhandahålla tillträde till anläggningsinfrastruktur kan vara motiverad oavsett om den fysiska infrastruktur till vilken tillträde beviljas är en del av den reglerade relevanta marknaden och bör övervägas av de nationella regleringsmyndigheterna innan andra tillträdesskyldigheter införs i efterföljande led, om detta är proportionerligt och tillräckligt för att främja konkurrens till förmån för slutanvändarna. |
| --- | --- |

(28)

Enligt artikel 72 i kodexen får de nationella regleringsmyndigheterna dessutom föreskriva om tillträde till anläggningsinfrastruktur som en separat åtgärd på alla relevanta grossistmarknader. En sådan skyldighet att tillhandahålla tillträde till anläggningsinfrastruktur kan vara motiverad oavsett om den fysiska infrastruktur till vilken tillträde beviljas är en del av den reglerade relevanta marknaden och bör övervägas av de nationella regleringsmyndigheterna innan andra tillträdesskyldigheter införs i efterföljande led, om detta är proportionerligt och tillräckligt för att främja konkurrens till förmån för slutanvändarna.

| (29) | När det gäller grossistmarknaderna för bredband kan virtuella tillträdesprodukter utformas på ett sådant sätt att de har liknande eller likvärdiga produktegenskaper, oavsett var överlämningspunkten för tillträde är belägen. Det skulle därför vara tekniskt möjligt att tillhandahålla bredbandstillträde i grossistledet på central eller lokal nivå med en kvalitet på tjänsterna som är jämförbar för både den som ansöker om tillträde och slutanvändarna. I detta sammanhang måste både produktegenskaper och tillträdessökandes villighet att migrera mellan accesspunkter eller använda olika överlämningspunkter inom nätarkitekturen analyseras som en del av utbytbarhetsanalysen. |
| --- | --- |

(29)

När det gäller grossistmarknaderna för bredband kan virtuella tillträdesprodukter utformas på ett sådant sätt att de har liknande eller likvärdiga produktegenskaper, oavsett var överlämningspunkten för tillträde är belägen. Det skulle därför vara tekniskt möjligt att tillhandahålla bredbandstillträde i grossistledet på central eller lokal nivå med en kvalitet på tjänsterna som är jämförbar för både den som ansöker om tillträde och slutanvändarna. I detta sammanhang måste både produktegenskaper och tillträdessökandes villighet att migrera mellan accesspunkter eller använda olika överlämningspunkter inom nätarkitekturen analyseras som en del av utbytbarhetsanalysen.

| (30) | Många alternativa operatörer gick uppåt i investeringsstegen och utvecklade sina egna nät fram till den lokala accesspunkten. Dessa operatörer skulle sannolikt inte betrakta centrala tillträdesprodukter som ett substitut för lokalt tillträde, eftersom det skulle medföra att investeringarna i deras egen nätinfrastruktur blev strandade. Samtidigt måste det konstateras att accessnätet är den svåraste delen av nätet att replikera på grund av de höga icke-återvinningsbara installationskostnaderna i förhållande till antalet kunder som kan dra nytta av utbyggnaden. |
| --- | --- |

(30)

Många alternativa operatörer gick uppåt i investeringsstegen och utvecklade sina egna nät fram till den lokala accesspunkten. Dessa operatörer skulle sannolikt inte betrakta centrala tillträdesprodukter som ett substitut för lokalt tillträde, eftersom det skulle medföra att investeringarna i deras egen nätinfrastruktur blev strandade. Samtidigt måste det konstateras att accessnätet är den svåraste delen av nätet att replikera på grund av de höga icke-återvinningsbara installationskostnaderna i förhållande till antalet kunder som kan dra nytta av utbyggnaden.

| (31) | Trots den konstaterade ökningen av infrastrukturbaserad konkurrens kännetecknas det lokala tillträdet fortfarande av höga inträdeshinder och regleras i de flesta medlemsstater. Marknaden för lokalt tillträde i grossistledet uppfyller fortfarande trekriterietestet, eftersom accessnätet är den del av nätet som är svårast att reproducera. Sett ur ett framåtblickande perspektiv kan hindren för inträde på den centrala tillträdesmarknaden emellertid inte längre betraktas som höga och varaktiga på unionsnivå, eftersom marknaden utvecklas i riktning mot konkurrens i verkligheten på grund av förekomsten av alternativa plattformar, den utbredda kommersiella tillgången till trunkkapacitet och möjligheten för operatörer att genom lokal samtrafik tillhandahålla centralt tillträde. Om tillträdesprodukter, som tillhandahålls vid olika överlämningsställen, identifieras som substitut under särskilda nationella förhållanden, bör marknaden anses omfatta alla sådana produkter. Huruvida en sådan bred marknad uppfyller trekriterietestet måste avgöras från fall till fall. |
| --- | --- |

(31)

Trots den konstaterade ökningen av infrastrukturbaserad konkurrens kännetecknas det lokala tillträdet fortfarande av höga inträdeshinder och regleras i de flesta medlemsstater. Marknaden för lokalt tillträde i grossistledet uppfyller fortfarande trekriterietestet, eftersom accessnätet är den del av nätet som är svårast att reproducera. Sett ur ett framåtblickande perspektiv kan hindren för inträde på den centrala tillträdesmarknaden emellertid inte längre betraktas som höga och varaktiga på unionsnivå, eftersom marknaden utvecklas i riktning mot konkurrens i verkligheten på grund av förekomsten av alternativa plattformar, den utbredda kommersiella tillgången till trunkkapacitet och möjligheten för operatörer att genom lokal samtrafik tillhandahålla centralt tillträde. Om tillträdesprodukter, som tillhandahålls vid olika överlämningsställen, identifieras som substitut under särskilda nationella förhållanden, bör marknaden anses omfatta alla sådana produkter. Huruvida en sådan bred marknad uppfyller trekriterietestet måste avgöras från fall till fall.

| (32) | Den ökade kapaciteten hos elektroniska kommunikationsnät som tillhandahåller massmarknadsprodukter kan även tillgodose konnektivitetsbehoven för vissa företagskunder. Ett betydande segment av affärsmarknaden, liksom den nya efterfrågan från digitaliseringen av industrin och från socioekonomiska drivkrafter som offentliga tjänster, t.ex. sjukhus och skolor, kommer emellertid också att kräva dedikerade anslutningar. Därför kräver vissa företag fortfarande produkter med egenskaper som skiljer sig från egenskaperna hos massmarknadsprodukter. |
| --- | --- |

(32)

Den ökade kapaciteten hos elektroniska kommunikationsnät som tillhandahåller massmarknadsprodukter kan även tillgodose konnektivitetsbehoven för vissa företagskunder. Ett betydande segment av affärsmarknaden, liksom den nya efterfrågan från digitaliseringen av industrin och från socioekonomiska drivkrafter som offentliga tjänster, t.ex. sjukhus och skolor, kommer emellertid också att kräva dedikerade anslutningar. Därför kräver vissa företag fortfarande produkter med egenskaper som skiljer sig från egenskaperna hos massmarknadsprodukter.

| (33) | För att fastställa gränserna för marknaden för dedikerad kapacitet och andra tillträdesprodukter för företag bör de nationella regleringsmyndigheterna, samtidigt som de ser till att de relevanta grossistprodukterna motsvarar det identifierade problemet på slutkundsmarknaden, beakta flera faktorer såsom olika produktfunktionaliteter och avsedd användning, prisutveckling över tid och korspriselasticitet. De utmärkande produktegenskaperna hos dedikerad kapacitet är dess förmåga att tillhandahålla dedikerade anslutningar utan överbokning och symmetriska hastigheter och bör, liksom för produkter på andra marknader, bedömas genom en utbytbarhetsanalys. |
| --- | --- |

(33)

För att fastställa gränserna för marknaden för dedikerad kapacitet och andra tillträdesprodukter för företag bör de nationella regleringsmyndigheterna, samtidigt som de ser till att de relevanta grossistprodukterna motsvarar det identifierade problemet på slutkundsmarknaden, beakta flera faktorer såsom olika produktfunktionaliteter och avsedd användning, prisutveckling över tid och korspriselasticitet. De utmärkande produktegenskaperna hos dedikerad kapacitet är dess förmåga att tillhandahålla dedikerade anslutningar utan överbokning och symmetriska hastigheter och bör, liksom för produkter på andra marknader, bedömas genom en utbytbarhetsanalys.

| (34) | Utbyggnaden av alternativ infrastruktur som tillhandahåller en dedikerad fiberkonnektivitet för företag har ökat avsevärt, särskilt i tätbefolkade områden, köpcentrum och företagsdistrikt. Det kan dock finnas områden där det visserligen kan vara ekonomiskt lönsamt med en utbyggnad av alternativ infrastruktur för massmarknadskonnektivitet men mindre ekonomiskt lönsamt att duplicera nät som tillhandahåller isolerade dedikerade anslutningar på grund av storleken på den adresserbara marknaden. I dessa mindre tätbefolkade områden finns det på grund av bristen på infrastrukturbaserad konkurrens en risk för att efterfrågan på dedikerad kapacitet inte kommer att tillgodoses genom konkurrerande anbud utan reglering. |
| --- | --- |

(34)

Utbyggnaden av alternativ infrastruktur som tillhandahåller en dedikerad fiberkonnektivitet för företag har ökat avsevärt, särskilt i tätbefolkade områden, köpcentrum och företagsdistrikt. Det kan dock finnas områden där det visserligen kan vara ekonomiskt lönsamt med en utbyggnad av alternativ infrastruktur för massmarknadskonnektivitet men mindre ekonomiskt lönsamt att duplicera nät som tillhandahåller isolerade dedikerade anslutningar på grund av storleken på den adresserbara marknaden. I dessa mindre tätbefolkade områden finns det på grund av bristen på infrastrukturbaserad konkurrens en risk för att efterfrågan på dedikerad kapacitet inte kommer att tillgodoses genom konkurrerande anbud utan reglering.

| (35) | På båda ovannämnda tillträdesmarknader i grossistledet är det osannolikt att konkurrensproblemen förblir lika stora i alla delar av en viss medlemsstat, och sådana marknader bör bli föremål för en grundlig geografisk analys. När de nationella regleringsmyndigheterna avgränsas relevanta marknader enligt artikel 64.3 i kodexen bör de därför fastställa ett geografiskt område där konkurrensvillkoren är tillräckligt enhetliga, och som kan särskiljas från angränsande områden där de rådande konkurrensvillkoren är märkbart annorlunda, med särskild hänsyn till frågan huruvida den potentiella operatör som anses ha betydande inflytande på marknaden agerar enhetligt i hela nätverksområdet eller om den står inför väsentligt annorlunda konkurrensvillkor i en sådan utsträckning att dess verksamhet är begränsad i vissa områden, men inte i andra. |
| --- | --- |

(35)

På båda ovannämnda tillträdesmarknader i grossistledet är det osannolikt att konkurrensproblemen förblir lika stora i alla delar av en viss medlemsstat, och sådana marknader bör bli föremål för en grundlig geografisk analys. När de nationella regleringsmyndigheterna avgränsas relevanta marknader enligt artikel 64.3 i kodexen bör de därför fastställa ett geografiskt område där konkurrensvillkoren är tillräckligt enhetliga, och som kan särskiljas från angränsande områden där de rådande konkurrensvillkoren är märkbart annorlunda, med särskild hänsyn till frågan huruvida den potentiella operatör som anses ha betydande inflytande på marknaden agerar enhetligt i hela nätverksområdet eller om den står inför väsentligt annorlunda konkurrensvillkor i en sådan utsträckning att dess verksamhet är begränsad i vissa områden, men inte i andra.

| (36) | Hittills har de nationella tillsynsmyndigheterna funnit att de flesta marknader är nationella, eftersom den dominerande operatörens kopparnät har nationell täckning. Allteftersom utbyggnaden av alternativa nät fortskrider kan konkurrensvillkoren dock variera avsevärt och på ett hållbart sätt mellan olika områden i en och samma medlemsstat (t.ex. mellan stadsbyggds- och landsbygdsområden), vilket gör det nödvändigt att avgränsa separata geografiska marknader. |
| --- | --- |

(36)

Hittills har de nationella tillsynsmyndigheterna funnit att de flesta marknader är nationella, eftersom den dominerande operatörens kopparnät har nationell täckning. Allteftersom utbyggnaden av alternativa nät fortskrider kan konkurrensvillkoren dock variera avsevärt och på ett hållbart sätt mellan olika områden i en och samma medlemsstat (t.ex. mellan stadsbyggds- och landsbygdsområden), vilket gör det nödvändigt att avgränsa separata geografiska marknader.

| (37) | Vid avgränsningen av den geografiska marknaden bör de nationella regleringsmyndigheterna avgränsa en grundläggande geografisk enhet som utgångspunkt för bedömningen av konkurrensvillkoren. En sådan enhet kan följa nätets topologi eller administrativa gränser, beroende på nationella omständigheter. Med tillämpning av kommissionens praxis (4) bör i samtliga fall den geografiska enheten vara a) av lämplig storlek, dvs. tillräckligt små för att det inte ska förekomma betydande variationer av konkurrensvillkoren inom varje enhet, men tillräckligt stora för att resursintensiv och betungande mikroanalys som kan leda till marknadsfragmentering ska kunna undvikas, b) kunna återspegla nätstrukturen för alla relevanta operatörer, och c) ha tydliga och stabila gränser över tid. När det gäller villkor b bör de nationella regleringsmyndigheterna i förekommande fall förlita sig på den geografiska kartläggning av nät som genomförts i enlighet med artikel 22 i kodexen. |
| --- | --- |

(37)

Vid avgränsningen av den geografiska marknaden bör de nationella regleringsmyndigheterna avgränsa en grundläggande geografisk enhet som utgångspunkt för bedömningen av konkurrensvillkoren. En sådan enhet kan följa nätets topologi eller administrativa gränser, beroende på nationella omständigheter. Med tillämpning av kommissionens praxis (4) bör i samtliga fall den geografiska enheten vara a) av lämplig storlek, dvs. tillräckligt små för att det inte ska förekomma betydande variationer av konkurrensvillkoren inom varje enhet, men tillräckligt stora för att resursintensiv och betungande mikroanalys som kan leda till marknadsfragmentering ska kunna undvikas, b) kunna återspegla nätstrukturen för alla relevanta operatörer, och c) ha tydliga och stabila gränser över tid. När det gäller villkor b bör de nationella regleringsmyndigheterna i förekommande fall förlita sig på den geografiska kartläggning av nät som genomförts i enlighet med artikel 22 i kodexen.

| (38) | I enlighet med konkurrenslagstiftningens principer och på grundval av en analys av de geografiska enheter som beskrivits ovan bör de nationella regleringsmyndigheterna fastställa en första avgränsning av de geografiska marknadernas omfattning genom att aggregera enheter med liknande konkurrensvillkor. De nationella regleringsmyndigheterna bör bedöma konkurrensvillkoren ur ett framåtblickande perspektiv genom att inrikta sig på strukturella och beteendemässiga indikatorer, med särskild hänsyn till vikten av infrastrukturbaserad konkurrens, i enlighet med artikel 64.3 i kodexen. Sådana indikatorer kan bland annat vara nätutrymmet, antalet konkurrerande nät, deras respektive marknadsandelar, trender i marknadsandelar, lokalt eller enhetligt prisbeteende, efterfrågans egenskaper, kunders byten och in- och utträden. Den därav följande avgränsningen av geografiska marknader bör kontrolleras mot en analys av utbytbarheten på efterfråge- och utbudssidan. Icke-angränsande geografiska marknader med liknande konkurrensvillkor kan analyseras tillsammans i detta skede. |
| --- | --- |

(38)

I enlighet med konkurrenslagstiftningens principer och på grundval av en analys av de geografiska enheter som beskrivits ovan bör de nationella regleringsmyndigheterna fastställa en första avgränsning av de geografiska marknadernas omfattning genom att aggregera enheter med liknande konkurrensvillkor. De nationella regleringsmyndigheterna bör bedöma konkurrensvillkoren ur ett framåtblickande perspektiv genom att inrikta sig på strukturella och beteendemässiga indikatorer, med särskild hänsyn till vikten av infrastrukturbaserad konkurrens, i enlighet med artikel 64.3 i kodexen. Sådana indikatorer kan bland annat vara nätutrymmet, antalet konkurrerande nät, deras respektive marknadsandelar, trender i marknadsandelar, lokalt eller enhetligt prisbeteende, efterfrågans egenskaper, kunders byten och in- och utträden. Den därav följande avgränsningen av geografiska marknader bör kontrolleras mot en analys av utbytbarheten på efterfråge- och utbudssidan. Icke-angränsande geografiska marknader med liknande konkurrensvillkor kan analyseras tillsammans i detta skede.

| (39) | Betydande variationer i konkurrensvillkoren bör beaktas ur ett framåtblickande perspektiv i samband med marknadsavgränsningen. Segmentering av korrigeringsåtgärder kan användas för att hantera mindre betydande eller mindre stabila variationer i konkurrensvillkoren, bland annat genom att justera de korrigerande åtgärderna regelbundet eller punktvist utan att därigenom undergräva den rättsliga förutsebarheten. |
| --- | --- |

(39)

Betydande variationer i konkurrensvillkoren bör beaktas ur ett framåtblickande perspektiv i samband med marknadsavgränsningen. Segmentering av korrigeringsåtgärder kan användas för att hantera mindre betydande eller mindre stabila variationer i konkurrensvillkoren, bland annat genom att justera de korrigerande åtgärderna regelbundet eller punktvist utan att därigenom undergräva den rättsliga förutsebarheten.

| (40) | Genom artikel 75 i kodexen ges kommissionen befogenhet att anta en delegerad akt som fastställer en enda unionsomfattande högsta termineringstaxa för röstsamtal i mobila nät och en enda unionsomfattande termineringstaxa för röstsamtal i fasta nät (nedan tillsammans kallade unionsomfattande termineringstaxor för röstsamtal). De unionsomfattande termineringstaxorna för röstsamtal kommer att gälla direkt för alla leverantörer av fasta och mobila termineringstjänster i unionen. De unionsomfattande gemensamma termineringstaxorna för röstsamtal baseras på de effektiva kostnaderna för att tillhandahålla termineringstjänster. Tillämpningen av de unionsomfattande termineringstaxorna för röstsamtal kommer att begränsa mobiloperatörernas och de fasta operatörernas möjligheter att fastställa alltför höga termineringstaxor. Risken för alltför höga termineringstaxor, som har utgjort det allvarligaste hotet mot konkurrensen på dessa marknader, skulle således försvinna. På grund av den strikta kostnadsorientering som tillämpas vid fastställandet av de unionsomfattande termineringstaxorna för röstsamtal, i enlighet med kraven i kodexen, bör termineringstaxorna motsvara dem som förväntas vid konkurrensutsatta marknader. Termineringsmarknaderna skulle därför inte längre uppfylla trekriterietestet på unionsnivå. |
| --- | --- |

(40)

Genom artikel 75 i kodexen ges kommissionen befogenhet att anta en delegerad akt som fastställer en enda unionsomfattande högsta termineringstaxa för röstsamtal i mobila nät och en enda unionsomfattande termineringstaxa för röstsamtal i fasta nät (nedan tillsammans kallade unionsomfattande termineringstaxor för röstsamtal). De unionsomfattande termineringstaxorna för röstsamtal kommer att gälla direkt för alla leverantörer av fasta och mobila termineringstjänster i unionen. De unionsomfattande gemensamma termineringstaxorna för röstsamtal baseras på de effektiva kostnaderna för att tillhandahålla termineringstjänster. Tillämpningen av de unionsomfattande termineringstaxorna för röstsamtal kommer att begränsa mobiloperatörernas och de fasta operatörernas möjligheter att fastställa alltför höga termineringstaxor. Risken för alltför höga termineringstaxor, som har utgjort det allvarligaste hotet mot konkurrensen på dessa marknader, skulle således försvinna. På grund av den strikta kostnadsorientering som tillämpas vid fastställandet av de unionsomfattande termineringstaxorna för röstsamtal, i enlighet med kraven i kodexen, bör termineringstaxorna motsvara dem som förväntas vid konkurrensutsatta marknader. Termineringsmarknaderna skulle därför inte längre uppfylla trekriterietestet på unionsnivå.

| (41) | Särskilda omständigheter kan dock motivera reglering av utvalda aspekter av termineringsmarknaderna i vissa medlemsstater. Särskilda nationella omständigheter kan tyda på att dessa marknader inte tenderar att utvecklas i riktning mot verklig konkurrens ur ett framåtblickande perspektiv eller att konkurrensproblem kvarstår. Detta kan vara fallet när operatörer nekats samtrafik eller har haft problem med terminering av samtal från sina nät i andra operatörers nät. De nationella regleringsmyndigheterna bör ta itu med sådana problem, antingen genom att införa andra skyldigheter med avseende på betydande marknadsinflytande än priskontroll, om trekriterietestet är uppfyllt, eller genom att använda andra lämpliga regleringsverktyg, dvs. artikel 61.2 i kodexen, om de villkor som anges där är uppfyllda. |
| --- | --- |

(41)

Särskilda omständigheter kan dock motivera reglering av utvalda aspekter av termineringsmarknaderna i vissa medlemsstater. Särskilda nationella omständigheter kan tyda på att dessa marknader inte tenderar att utvecklas i riktning mot verklig konkurrens ur ett framåtblickande perspektiv eller att konkurrensproblem kvarstår. Detta kan vara fallet när operatörer nekats samtrafik eller har haft problem med terminering av samtal från sina nät i andra operatörers nät. De nationella regleringsmyndigheterna bör ta itu med sådana problem, antingen genom att införa andra skyldigheter med avseende på betydande marknadsinflytande än priskontroll, om trekriterietestet är uppfyllt, eller genom att använda andra lämpliga regleringsverktyg, dvs. artikel 61.2 i kodexen, om de villkor som anges där är uppfyllda.

| (42) | De marknader som förtecknas i bilagan till denna rekommendation omfattar inte längre tre marknader som förtecknades i 2014 års rekommendation, eftersom de inte uppfyller trekriterietestet, dvs. marknaderna för samtalsterminering i grossistledet i individuella allmänna telefonnät via en fast anslutningspunkt (marknad 1), samtalsterminering i grossistledet i enskilda mobilnät (marknad 2) och centralt tillträde i grossistledet via en fast anslutningspunkt för massmarknadsprodukter (marknad 3b). |
| --- | --- |

(42)

De marknader som förtecknas i bilagan till denna rekommendation omfattar inte längre tre marknader som förtecknades i 2014 års rekommendation, eftersom de inte uppfyller trekriterietestet, dvs. marknaderna för samtalsterminering i grossistledet i individuella allmänna telefonnät via en fast anslutningspunkt (marknad 1), samtalsterminering i grossistledet i enskilda mobilnät (marknad 2) och centralt tillträde i grossistledet via en fast anslutningspunkt för massmarknadsprodukter (marknad 3b).

| (43) | De återstående marknaderna i 2014 års rekommendation, nämligen marknaderna 3a (lokalt tillträde i grossistledet via fast anslutningspunkt) och 4 (tillträde av hög kvalitet i grossistledet via fast anslutningspunkt), som delvis avgränsas på nytt, kräver fortfarande förhandsreglering eftersom de uppfyller trekriterietestet på unionsnivå. De nationella regleringsmyndigheterna bör vid avgränsningen av dessa marknader beakta nationella förhållanden, särskilt sådana som rör deras geografiska dimension. |
| --- | --- |

(43)

De återstående marknaderna i 2014 års rekommendation, nämligen marknaderna 3a (lokalt tillträde i grossistledet via fast anslutningspunkt) och 4 (tillträde av hög kvalitet i grossistledet via fast anslutningspunkt), som delvis avgränsas på nytt, kräver fortfarande förhandsreglering eftersom de uppfyller trekriterietestet på unionsnivå. De nationella regleringsmyndigheterna bör vid avgränsningen av dessa marknader beakta nationella förhållanden, särskilt sådana som rör deras geografiska dimension.

| (44) | För att säkerställa att effekterna av införandet av en reglering på relaterade marknader beaktas i tillräcklig grad när det ska fastställas om en viss marknad behöver förhandsregleras, bör de nationella regleringsmyndigheterna säkerställa att marknaderna analyseras på ett enhetligt sätt och om möjligt samtidigt eller så nära varandra i tiden som möjligt. |
| --- | --- |

(44)

För att säkerställa att effekterna av införandet av en reglering på relaterade marknader beaktas i tillräcklig grad när det ska fastställas om en viss marknad behöver förhandsregleras, bör de nationella regleringsmyndigheterna säkerställa att marknaderna analyseras på ett enhetligt sätt och om möjligt samtidigt eller så nära varandra i tiden som möjligt.

| (45) | När de nationella regleringsmyndigheterna överväger om de ska ändra eller bibehålla befintliga regleringsskyldigheter bör de också tillämpa testet med tre kriterier på de marknader som förtecknas i bilagorna till kommissionens rekommendation 2003/311/EG (5), rekommendation 2007/879/EG och rekommendation 2014/710/EU (6), men som inte längre förtecknas i bilagan till denna rekommendation. |
| --- | --- |

(45)

När de nationella regleringsmyndigheterna överväger om de ska ändra eller bibehålla befintliga regleringsskyldigheter bör de också tillämpa testet med tre kriterier på de marknader som förtecknas i bilagorna till kommissionens rekommendation 2003/311/EG (5), rekommendation 2007/879/EG och rekommendation 2014/710/EU (6), men som inte längre förtecknas i bilagan till denna rekommendation.

| (46) | Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation hördes i enlighet med artikel 64.1 i förordning (EG) 2018/1972 och avgav ett yttrande den 16 oktober 2020. |
| --- | --- |

(46)

Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation hördes i enlighet med artikel 64.1 i förordning (EG) 2018/1972 och avgav ett yttrande den 16 oktober 2020.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

| 1. | När de nationella regleringsmyndigheterna avgränsar relevanta marknader i enlighet med de nationella förhållandena i enligt med artikel 64.3 i direktiv (EU) 2018/1972 bör de analysera de produkt- och tjänstemarknader som är förtecknade i bilagan. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Om de nationella regleringsmyndigheterna anser att någon av de marknader som förtecknas i bilagan inte kan komma i fråga för förhandsreglering under de särskilda nationella förhållandena, bör de utföra testet med tre kriterier och visa att åtminstone ett av de tre kriterier som fastställs i punkt 67.1 i direktiv (EU) 2018/1972 inte är uppfyllt, vilket kontrolleras av kommissionen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | När de nationella regleringsmyndigheterna identifierar relevanta geografiska marknader inom sitt territorium i enlighet med artikel 64.3 i kodexen bör de genomföra en detaljerad analys av utbytbarheten på efterfråge- och utbudssidan, med utgångspunkt i en lämplig geografisk enhet, och aggregera sådana enheter som uppvisar liknande konkurrensvillkor. Bedömningen av konkurrensvillkoren bör ske ur ett framåtblickande perspektiv och bör bland annat grundas på antalet konkurrerande nät och deras egenskaper, fördelningen av och trenderna när det gäller marknadsandelar, priser och beteendemönster. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Denna rekommendation ska inte påverka marknadsavgränsningar, resultat av marknadsanalyser och regleringsskyldigheter som antogs av de nationella regleringsmyndigheterna i enlighet med det regelverk som var i kraft innan denna rekommendation antogs. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Denna rekommendation riktar sig till medlemsstaterna. |
| --- | --- |

5.

Utfärdad i Bryssel den 18 december 2020.

På kommissionens vägnar

Thierry BRETON

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 321, 17.12.2018, s. 36.

1

(2)  Kommissionens rekommendation 2014/710/EU av den 9 oktober 2014 om relevanta produkt- och tjänstemarknader inom området elektronisk kommunikation vilka kan komma i fråga för förhandsreglering enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (EUT L 295, 11.10.2014, s. 79).

2

(3)  Se skäl 23 i kommissionens riktlinjer för marknadsanalyser och bedömning av betydande marknadsinflytande inom ramen för gemenskapens regelverk för elektroniska kommunikationsnät och elektroniska tjänster (EUT C 159, 7.5.2018, s. 1) och skäl 163 i europeisk kodex för elektronisk kommunikation.

3

(4)  Särskilt punkt 48 i Meddelande C/2018/2374 från kommissionen – Riktlinjer för marknadsanalyser och bedömning av betydande marknadsinflytande inom ramen för EU:s regelverk för elektroniska kommunikationsnät och elektroniska tjänster (EUT C 159, 7.5.2018, s. 1).

4

(5)  Kommissionens rekommendation 2003/311/EG av den 11 februari 2003 om relevanta produkt- och tjänstemarknader inom området elektronisk kommunikation vilka kan komma i fråga för förhandsreglering enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (EUT L 114, 8.5.2003, s. 45).https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX%3A32003H0311.

5

(6)  Kommissionens rekommendation 2007/879/EG av den 17 december 2007 om relevanta produkt- och tjänstemarknader inom området elektronisk kommunikation vilka kan komma i fråga för förhandsreglering enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (EUT L 344, 28.12.2007, s. 65).https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=celex:32007H0879.

6

---

BILAGA

Marknad 1: Lokalt tillträde i grossistledet via en fast anslutningspunkt

Marknad 2: Dedikerad kapacitet i grossistledet

---

Rättelser

| 29.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 439/32 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 439/32

---

Rättelse till kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/1794 av den 16 september 2020 om ändring av del I i bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/848 vad gäller användningen av växtförökningsmaterial under omställning och icke-ekologiskt växtförökningsmaterial

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 402 av den 1 december 2020
  )

Sidan 24, artikel 2 andra stycket

I stället för:

”Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2021.”

ska det stå:

”Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2022.”.

---

| 29.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 439/33 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 439/33

---

Rättelse till kommissionens delegerade förordning (EU) nr 667/2014 av den 13 mars 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 om transaktionsregister när det gäller förfaranderegler för sanktioner som Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten ålägger transaktionsregister, samt bestämmelser om rätten till försvar och tidsfrister

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 179 av den 19 juni 2014
  )

Sidan 34, artikel 6.5

I stället för:

”Preskriptionstiden för att ålägga böter och viten ska skjutas upp så länge Esmas beslut behandlas i överklagandenämnden, i enlighet med artikel 58 i förordning (EU) nr 1095/2010, och i Europeiska unionens domstol, i enlighet med artikel 69 i förordning (EU) nr 648/2012.”

ska det stå:

”Preskriptionstiden för att ålägga böter och viten ska skjutas upp så länge Esmas beslut behandlas i överklagandenämnden, i enlighet med artikel 60 i förordning (EU) nr 1095/2010, och i Europeiska unionens domstol, i enlighet med artikel 69 i förordning (EU) nr 648/2012.”.

Sidan 34, artikel 7.5 b

I stället för:

”b) betalningens verkställighet är uppskjuten i väntan på ett beslut från Esmas överklagandenämnd, i enlighet med artikel 58 i förordning (EU) nr 1095/2010, och från Europeiska unionens domstol, i enlighet med artikel 69 i förordning (EU) nr 648/2012.”

ska det stå:

”b) betalningens verkställighet är uppskjuten i väntan på ett beslut från Esmas överklagandenämnd, i enlighet med artikel 60 i förordning (EU) nr 1095/2010, och från Europeiska unionens domstol, i enlighet med artikel 69 i förordning (EU) nr 648/2012.”.

---