# Eiropas Savienības L 250/2013

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2013.250.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 250 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 56. sējums2013. gada 20. septembris |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2013.250.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 250

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

56. sējums2013. gada 20. septembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | | 2013/462/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2013. gada 22. jūlijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Gabonas Republiku | 1 |
| | | Protokols, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Gabonas Republiku | 2 |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (ES) Nr. 897/2013 (2013. gada 22. jūlijs) par zvejas iespēju iedalīšanu atbilstīgi protokolam, kurā noteiktas zvejas iespējas un finansiālais ieguldījums, kas paredzēts Eiropas Savienības un Gabonas Republikas Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē | 24 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 898/2013 (2013. gada 9. septembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Aceite de Navarra (ACVN)) | 26 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 899/2013 (2013. gada 9. septembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Aceite de Lucena (ACVN)) | 28 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 900/2013 (2013. gada 18. septembris), ar ko nosaka aizliegumu Īrijas karoga kuģiem zvejot jūras zeltplekstes VIIh, VIIj un VIIk zonā | 30 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 901/2013 (2013. gada 19. septembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 32 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 902/2013 (2013. gada 19. septembris) par mājputnu gaļas importa licenču izdošanu atbilstoši pieteikumiem, kas 2013. gada septembra pirmajās septiņās dienās iesniegti saskaņā ar tarifa kvotām, kuras atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 533/2007 | 34 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 903/2013 (2013. gada 19. septembris) par mājputnu gaļas importa licenču izdošanu atbilstoši pieteikumiem, kas 2013. gada septembra pirmajās septiņās dienās iesniegti saskaņā ar tarifa kvotām, kuras atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 1385/2007 | 36 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 904/2013 (2013. gada 19. septembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1484/95 attiecībā uz reprezentatīvajām cenām mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam | 38 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2013/463/ES |
| | * | Padomes Īstenošanas lēmums (2013. gada 13. septembris), ar ko apstiprina Kipras makroekonomikas korekciju programmu un atceļ Lēmumu 2013/236/ES | 40 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

2013/462/ES

*

Padomes Lēmums (2013. gada 22. jūlijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Gabonas Republiku

1

Protokols, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Gabonas Republiku

2

REGULAS

*

Padomes Regula (ES) Nr. 897/2013 (2013. gada 22. jūlijs) par zvejas iespēju iedalīšanu atbilstīgi protokolam, kurā noteiktas zvejas iespējas un finansiālais ieguldījums, kas paredzēts Eiropas Savienības un Gabonas Republikas Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē

24

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 898/2013 (2013. gada 9. septembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Aceite de Navarra (ACVN))

Aceite de Navarra

26

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 899/2013 (2013. gada 9. septembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Aceite de Lucena (ACVN))

Aceite de Lucena

28

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 900/2013 (2013. gada 18. septembris), ar ko nosaka aizliegumu Īrijas karoga kuģiem zvejot jūras zeltplekstes VIIh, VIIj un VIIk zonā

30

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 901/2013 (2013. gada 19. septembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

32

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 902/2013 (2013. gada 19. septembris) par mājputnu gaļas importa licenču izdošanu atbilstoši pieteikumiem, kas 2013. gada septembra pirmajās septiņās dienās iesniegti saskaņā ar tarifa kvotām, kuras atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 533/2007

34

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 903/2013 (2013. gada 19. septembris) par mājputnu gaļas importa licenču izdošanu atbilstoši pieteikumiem, kas 2013. gada septembra pirmajās septiņās dienās iesniegti saskaņā ar tarifa kvotām, kuras atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 1385/2007

36

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 904/2013 (2013. gada 19. septembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1484/95 attiecībā uz reprezentatīvajām cenām mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam

38

LĒMUMI

2013/463/ES

*

Padomes Īstenošanas lēmums (2013. gada 13. septembris), ar ko apstiprina Kipras makroekonomikas korekciju programmu un atceļ Lēmumu 2013/236/ES

40

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Paziņojums lasītājiem – Padomes Regula (ES) Nr. 216/2013 (2013. gada 7. marts) par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektronisko publikāciju (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē) | s3 |
| | * | Paziņojums lasītājiem – veids, kādā izdara atsauces uz tiesību aktiem (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē) | s3 |

*

Paziņojums lasītājiem – Padomes Regula (ES) Nr. 216/2013 (2013. gada 7. marts) par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektronisko publikāciju (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē)

Paziņojums lasītājiem – Padomes Regula (ES) Nr. 216/2013 (2013. gada 7. marts) par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša

s3

*

Paziņojums lasītājiem – veids, kādā izdara atsauces uz tiesību aktiem (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē)

Paziņojums lasītājiem – veids, kādā izdara atsauces uz tiesību aktiem

s3

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 20.9.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 250/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 250/1

---

PADOMES LĒMUMS

(2013. gada 22. jūlijs)

par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Gabonas Republiku

(2013/462/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. pantu saistībā ar 218. panta 5. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | 2007. gada 16. aprīlī Padome, pieņemot Regulu (EK) Nr. 450/2007 (1), apstiprināja Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Gabonas Republiku un Eiropas Kopienu (turpmāk “partnerattiecību nolīgums”). |
| --- | --- |

(1)

2007. gada 16. aprīlī Padome, pieņemot Regulu (EK) Nr. 450/2007 (1), apstiprināja Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Gabonas Republiku un Eiropas Kopienu (turpmāk “partnerattiecību nolīgums”).

| (2) | 2011. gada 2. decembrī beidzās termiņš pēdējam protokolam, kurš pievienots minētajam partnerattiecību nolīgumam (2). |
| --- | --- |

(2)

2011. gada 2. decembrī beidzās termiņš pēdējam protokolam, kurš pievienots minētajam partnerattiecību nolīgumam (2).

| (3) | Padome pilnvaroja Komisiju risināt sarunas par jaunu protokolu, ar kuru ES kuģiem piešķir zvejas iespējas ūdeņos, kas attiecībā uz zveju ir Gabonas Republikas suverentitātē vai jurisdikcijā. Šīm sarunām noslēdzoties, 2013. gada 24. aprīlī tika parafēts jauns protokols. |
| --- | --- |

(3)

Padome pilnvaroja Komisiju risināt sarunas par jaunu protokolu, ar kuru ES kuģiem piešķir zvejas iespējas ūdeņos, kas attiecībā uz zveju ir Gabonas Republikas suverentitātē vai jurisdikcijā. Šīm sarunām noslēdzoties, 2013. gada 24. aprīlī tika parafēts jauns protokols.

| (4) | Lai nodrošinātu ES kuģu zvejas darbību atsākšanu, jaunajā protokolā ir paredzēta tā provizoriska piemērošana no tā parakstīšanas dienas, kamēr tiek pabeigtas procedūras tā noslēgšanai. |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu ES kuģu zvejas darbību atsākšanu, jaunajā protokolā ir paredzēta tā provizoriska piemērošana no tā parakstīšanas dienas, kamēr tiek pabeigtas procedūras tā noslēgšanai.

| (5) | Jaunais protokols būtu jāparaksta, |
| --- | --- |

(5)

Jaunais protokols būtu jāparaksta,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo atļauj Savienības vārdā parakstīt protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Gabonas Republiku (turpmāk “protokols”), ņemot vērā protokola noslēgšanu.

Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.

2. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā parakstīt protokolu.

3. pants

Protokolu saskaņā ar tā 14. pantu provizoriski piemēro no tā parakstīšanas dienas, kamēr tiek pabeigtas procedūras tā noslēgšanai.

4. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2013. gada 22. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

C. ASHTON

---

(1)  Padomes Regula (EK) Nr. 450/2007 (2007. gada 16. aprīlis), lai noslēgtu Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Gabonas Republiku un Eiropas Kopienu (OV L 109, 26.4.2007., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 319, 18.11.2006., 17. lpp.

2

---

| 20.9.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 250/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 250/2

---

PROTOKOLS,

ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Gabonas Republiku

1. pants

Piemērošanas laikposms un zvejas iespējas

1.   Zvejas iespējas, kas no šā protokola provizoriskās piemērošanas dienas uz trim (3) gadiem iedalītas saskaņā ar nolīguma 5. un 6. pantu, ir noteiktas, lai atļautu zvejot tālu migrējošās sugas, kas minētas Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijas 1. pielikumā, izņemot tās sugas, kas noteiktas par aizsargājamām vai kuru zveja aizliegta saskaņā ar ICCAT noteikumiem vai Gabonas tiesību aktiem.

2.   No šā protokola provizoriskās piemērošanas dienas zvejas iespējas varētu izmantot darbībās, kuras veic:

| a) | 27 tunzivju saldētājseineri; |
| --- | --- |

a)

27 tunzivju saldētājseineri;

| b) | 8 kuģi tunzivju zvejai ar makšķerēm. |
| --- | --- |

b)

8 kuģi tunzivju zvejai ar makšķerēm.

Šo punktu piemēro saskaņā ar šā protokola 5. un 6. panta noteikumiem.

3.   Piekļuve zvejas resursiem Gabonas zvejas zonās ārvalstu flotēm tiek piešķirta, ciktāl saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijas 62. pantu ir radies pārpalikums, ņemot vērā Gabonas valsts flotu darbības jaudu.

4.   Saskaņā ar nolīguma 6. pantu Eiropas Savienības dalībvalsts karoga kuģi zvejas darbības Gabonas zvejas zonās drīkst veikt tikai tad, ja tiem ir zvejas atļauja, kura izdota saskaņā ar šo protokolu un tā 1. pielikumā aprakstīto kārtību.

2. pants

Finansiālais ieguldījums un maksāšanas kārtība

1.   Zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 7. pantā minētais finansiālais ieguldījums, kas noteikts 1. pantā minētajam laikposmam, ir EUR 1 350 000 gadā.

2.   Finansiālo ieguldījumu veido:

| a) | ikgadējā summa EUR 900 000 apmērā, ko piešķir par piekļuvi Gabonas zvejas zonai un kas atbilst atskaites daudzumam 20 000 tonnu gadā; un |
| --- | --- |

a)

ikgadējā summa EUR 900 000 apmērā, ko piešķir par piekļuvi Gabonas zvejas zonai un kas atbilst atskaites daudzumam 20 000 tonnu gadā; un

| b) | īpaša ikgadēja summa EUR 450 000 apmērā, kas paredzēta Gabonas zivsaimniecības politikas īstenošanas atbalstam. |
| --- | --- |

b)

īpaša ikgadēja summa EUR 450 000 apmērā, kas paredzēta Gabonas zivsaimniecības politikas īstenošanas atbalstam.

3.   Šā panta 1. punktu piemēro atbilstīgi šā protokola 4., 5., 7. un 9. pantam.

4.   Eiropas Savienības finansiālā ieguldījuma maksājumu, kas minēts 2. punkta a) apakšpunktā un attiecas uz Eiropas Savienības kuģu piekļuvi Gabonas zvejas resursiem, par pirmo gadu veic ne vēlāk kā trīs (3) mēnešus pēc šā protokola provizoriskās piemērošanas dienas, bet par nākamajiem gadiem – ne vēlāk kā protokola parakstīšanas gadadienā.

5.   Puses ir vienojušās uzlabot regulāru pārraudzību attiecībā uz ES kuģu nozveju Gabonas zvejas zonā. Tādēļ zvejas sezonas laikā ES regulāri analizē nozvejas datus un to ES kuģu zvejas piepūli, kuri zvejo Gabonas zvejas zonā. ES regulāri informē Gabonu par šādas analīzes rezultātiem. Tiklīdz Gabonas zvejas zonā reģistrētās nozvejas kopējais daudzums sasniedz 80 % no 20 000 tonnu lielā atskaites daudzuma, ES informē savas dalībvalstis un Gabonu, lai nepieļautu iespējamus pārsniegumus attiecībā uz atskaites daudzumu tonnās.

6.   Ja nozvejas kopējais daudzums sasniedz 80 % no atskaites daudzuma tonnās, tiek sasaukta Apvienotās komitejas sanāksme, lai izstrādātu kārtību, kādā Gabona saņems papildu maksājumus par šo iespējamo pārsniegumu.

7.   Saskaņā ar šā panta 6. punktu gadījumā, ja Eiropas Savienības kuģu nozvejotais daudzums pārsniedz daudzumu, kas atbilst divkāršotai kopējai ikgadējai summai, tad summu, kura jāmaksā par pārsniegto daudzumu, izmaksā nākamajā gadā.

8.   Gabonas iestādēm ir tiesības brīvi lemt par 2. punkta a) apakšpunktā definētā finansiālā ieguldījuma izmantošanu.

9.   Finansiālo ieguldījumu pārskaita tikai vienā Gabonas Republikas Valsts kases kontā, kura rekvizītus Gabonas iestādes paziņo reizi gadā.

3. pants

Atbalsts atbildīgas zvejas un ilgtspējīgas zvejniecības veicināšanai Gabonas zvejas zonā

1.   Puses apņemas veicināt atbildīgu zveju Gabonas zvejas zonā, pamatojoties uz zvejas resursu un jūras ekosistēmu ilgtspējīgas pārvaldības principiem.

2.   No šā protokola provizoriskās piemērošanas dienas un ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc šīs dienas saskaņā ar Gabonas valsts stratēģiju zivsaimniecības jomā un Eiropas Komisijas politiku Eiropas Savienība un Gabona nolīguma 9. pantā noteiktajā Apvienotajā komitejā vienojas par nozares daudzgadu programmu un sīki izstrādātiem tās īstenošanas noteikumiem, jo īpaši par šādiem jautājumiem:

| a) | gada un daudzgadu vadlīnijas par 2. panta 2. punktā minētās finansiālā ieguldījuma īpašās summas izmantošanu; |
| --- | --- |

a)

gada un daudzgadu vadlīnijas par 2. panta 2. punktā minētās finansiālā ieguldījuma īpašās summas izmantošanu;

| b) | gada un daudzgadu mērķi, kas jāsasniedz, lai nodrošinātu atbildīgu un ilgtspējīgu zveju, ņemot vērā Gabonas prioritātes valsts zivsaimniecības politikā un citu nozaru politikā, kas ir saistīta ar atbildīgas un ilgtspējīgas zvejas veicināšanu vai ietekmē to, tostarp saistībā ar aizsargājamām jūras teritorijām; |
| --- | --- |

b)

gada un daudzgadu mērķi, kas jāsasniedz, lai nodrošinātu atbildīgu un ilgtspējīgu zveju, ņemot vērā Gabonas prioritātes valsts zivsaimniecības politikā un citu nozaru politikā, kas ir saistīta ar atbildīgas un ilgtspējīgas zvejas veicināšanu vai ietekmē to, tostarp saistībā ar aizsargājamām jūras teritorijām;

| c) | ikgadējo rezultātu novērtēšanas kritēriji un procedūras, tostarp vajadzības gadījumā budžeta un finansiālie rādītāji. |
| --- | --- |

c)

ikgadējo rezultātu novērtēšanas kritēriji un procedūras, tostarp vajadzības gadījumā budžeta un finansiālie rādītāji.

3.   Plānojot finansējuma izmantošanu, ņem vērā Apvienotajā komitejā panākto abu pušu vienošanos par mērķiem, kuri saskaņā ar Gabonas stratēģisko plānu (Plan Stratégique Gabon Emergent) jāsasniedz zivsaimniecības nozarē un īstenojamo projektu paredzamās ietekmes aplēsēm.

4.   Protokola piemērošanas pirmajā gadā informāciju par Gabonas piešķirto finanšu atbalstu zivsaimniecības nozarē paziņo ES vai apstiprina Apvienotajā komitejā.

5.   Katru gadu par to projektu norisi, kuri tiek īstenoti ar nozares finanšu atbalstu, Gabona sniedz informāciju gada progresa ziņojumā, ko pēc tam izvērtē Apvienotā komiteja. Pirms protokola termiņa beigām Gabona arī sagatavo galīgo ziņojumu.

6.   Finansiālā ieguldījuma īpašās summas maksājumus nozares atbalstam veic pa daļām, pamatojoties uz nozares atbalsta īstenošanas rezultātu un vajadzību analīzi.

7.   Visi ierosinātie grozījumi nozares daudzgadu programmā abām pusēm jāapstiprina Apvienotajā komitejā.

4. pants

Zinātniskā sadarbība atbildīgas zvejas veicināšanā

1.   Puses apņemas veicināt atbildīgu zveju Gabonas ūdeņos atbilstīgi nediskriminēšanas principam, kas, veicot tehniskos saglabāšanas pasākumus, jāievēro attiecībā uz dažādajām flotēm, kuras zvejo šajos ūdeņos, kā arī uz zvejas resursu un jūras ekosistēmu ilgtspējīgas pārvaldības principam.

2.   Šā protokola darbības laikā Eiropas Savienība un Gabona apņemas sadarboties, lai uzraudzītu zvejas resursu stāvokli Gabonas zvejas zonā un sekmētu zvejniecības attīstību.

3.   Puses apņemas ievērot Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) ieteikumus un rezolūcijas par atbildīgas zvejniecības pārvaldību.

4.   Saskaņā ar Zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 4. pantu, pamatojoties uz ICCAT pieņemtajiem ieteikumiem un rezolūcijām un saskaņā ar labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem atzinumiem, puses apspriežas Zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 9. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā, lai pieņemtu pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt šajā protokolā minēto zivju sugu ilgtspējīgu pārvaldību un kuri ietekmē Eiropas Savienības kuģu darbības.

5.   Ja nepieciešams, kā tas paredzēts nolīguma 4. panta 2. punktā, abu pušu zinātnisko aprindu pārstāvju sanāksmi var sasaukt pēc vienas puses lūguma. Dalības loku šajā sanāksmē var paplašināt, ciktāl tas nepieciešams, iekļaujot tajā trešo valstu zinātniekus, kā arī novērotājus, ieinteresēto personu pārstāvjus vai reģionālo un starptautisko zvejniecības pārvaldības organizāciju pārstāvjus.

5. pants

Zvejas iespēju pārskatīšana

1.   Apvienotajā komitejā puses var pieņemt šā protokola 1. un 2. pantā paredzētos pasākumus, kuri ietver zvejas iespēju pārskatīšanu. Šādā gadījumā finansiālo ieguldījumu pielāgo samērīgi un proporcionāli laikam.

2.   Nolīguma 6. panta otrajā daļā paredzēts, ka attiecībā uz spēkā esošajā protokolā neparedzētām zvejas kategorijām puses var ieviest jaunas zvejas iespējas, pamatojoties uz labākajiem zinātniskajiem ieteikumiem, kurus apstiprinājusi neatkarīgā Apvienotā zinātniskā komiteja un pieņēmusi Apvienotā komiteja.

6. pants

Jaunas zvejas iespējas

1.   Pēc Gabonas pieprasījuma attiecībā uz konkrētu zvejas resursu izmantošanu Gabonas valdība var aicināt Eiropas Savienību apsvērt iespēju veikt izpētes zveju abu pušu un ICCAT zinātnisko aprindu pārstāvju vai kompetentās reģionālās zvejniecības organizācijas tiešā uzraudzībā.

2.   Puses atbalsta izpētes zveju Gabonas zvejas zonā. Tālab, ja Gabona to pieprasa, puses apspriežas, lai katrā atsevišķā gadījumā noteiktu attiecīgās sugas, apstākļus un citus parametrus. Puses veic izpētes zveju atbilstīgi nosacījumiem, ko definējusi šajā protokolā paredzētā zinātniskā komiteja.

3.   Par izpētes zvejas atļauju izdošanu vienojas ilgākais uz 12 mēnešiem. Ja puses uzskata, ka izpētes zveja ir devusi pozitīvus rezultātus, Gabonas valdība var Eiropas Savienības flotei iedalīt jauno sugu zvejas iespējas līdz šā protokola termiņa beigām. Attiecīgi palielina šā protokola 2. panta 1. punktā minēto finansiālo kompensāciju.

4.   Uz kuģiem, kas piedalās izpētes zvejā saskaņā ar šo protokolu, jāuzņem novērotājs, kā noteikts pielikumā.

7. pants

Finansiālā ieguldījuma maksājumu apturēšana un pārskatīšana

1.   Finansiālo ieguldījumu, kas minēts 2. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā, pēc abu pušu apspriešanās var pārskatīt vai apturēt, ja ir izpildīti viens vai vairāki šādi nosacījumi:

| a) | radušies tādi netipiski apstākļi, kas noteikti Zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 2. panta h) punktā un kas traucē zvejas darbību norisi Gabonas zvejas zonā; |
| --- | --- |

a)

radušies tādi netipiski apstākļi, kas noteikti Zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 2. panta h) punktā un kas traucē zvejas darbību norisi Gabonas zvejas zonā;

| b) | vienas vai otras puses zvejniecības politikas veidošanā un īstenošanā notikušas tādas būtiskas izmaiņas, kuras ietekmē šā protokola noteikumus; |
| --- | --- |

b)

vienas vai otras puses zvejniecības politikas veidošanā un īstenošanā notikušas tādas būtiskas izmaiņas, kuras ietekmē šā protokola noteikumus;

| c) | Eiropas Savienība vai Gabona ir konstatējusi, ka ir pārkāpti cilvēktiesību svarīgākie elementi un pamatelementi, kas izklāstīti Kotonū nolīguma 9. pantā, un izpildījusi minētā nolīguma 8. un 96. pantā paredzētās procedūras. |
| --- | --- |

c)

Eiropas Savienība vai Gabona ir konstatējusi, ka ir pārkāpti cilvēktiesību svarīgākie elementi un pamatelementi, kas izklāstīti Kotonū nolīguma 9. pantā, un izpildījusi minētā nolīguma 8. un 96. pantā paredzētās procedūras.

2.   Šā panta 1. punktā minētajos gadījumos zvejas darbības tiek apturētas. Maksājumus pārskata vai aptur, neskarot finansiālo ieguldījumu, kas jāveic saistībā ar zvejas darbībām, attiecībā uz kurām jau pieņemts apturēšanas lēmums.

3.   Pēc 3. panta 4. punktā paredzētās novērtēšanas Eiropas Savienība patur tiesības pilnībā vai daļēji apturēt šā protokola 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētā finanšu atbalsta maksājumus, ja nav ievēroti nozares atbalsta plānošanas mērķi vai finansiālais ieguldījums nav izmantots.

4.   Finansiālā ieguldījuma maksājumus var atsākt, tiklīdz ir atjaunots sākotnējais stāvoklis, kāds bija pirms 1. punktā minēto apstākļu rašanās, un ja puses apspriešanās rezultātā vienojas par atsākšanu, un/vai ja 2. punktā minētās finansiālās izpildes rezultāti to pamato. Tomēr 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētās finansiālā ieguldījuma īpašās summas maksājumus vairs nedrīkst izdarīt, kad pagājuši 6 mēneši pēc protokola darbības termiņa beigām.

8. pants

Protokola īstenošanas apturēšana

1.   Šā protokola īstenošanu pēc vienas puses iniciatīvas var apturēt, ja konstatēti viens vai vairāki šādi nosacījumi:

| a) | radušies tādi netipiski apstākļi, kas noteikti Zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 2. panta h) punktā un kas traucē zvejas darbību norisi Gabonas zvejas zonā; |
| --- | --- |

a)

radušies tādi netipiski apstākļi, kas noteikti Zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 2. panta h) punktā un kas traucē zvejas darbību norisi Gabonas zvejas zonā;

| b) | vienas vai otras puses politikas vadlīnijās ir ieviestas būtiskas izmaiņas, kuras ietekmē šā protokola noteikumus; |
| --- | --- |

b)

vienas vai otras puses politikas vadlīnijās ir ieviestas būtiskas izmaiņas, kuras ietekmē šā protokola noteikumus;

| c) | Eiropas Savienība vai Gabona ir konstatējusi, ka ir pārkāpti cilvēktiesību svarīgākie elementi un pamatelementi, kas izklāstīti Kotonū nolīguma 9. pantā, un izpildījusi minētā nolīguma 8. un 96. pantā paredzētās procedūras; |
| --- | --- |

c)

Eiropas Savienība vai Gabona ir konstatējusi, ka ir pārkāpti cilvēktiesību svarīgākie elementi un pamatelementi, kas izklāstīti Kotonū nolīguma 9. pantā, un izpildījusi minētā nolīguma 8. un 96. pantā paredzētās procedūras;

| d) | Eiropas Savienība neveic 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā paredzētos finansiālā ieguldījuma maksājumus šā protokola 10. panta 2. punktā neparedzētu iemeslu dēļ; |
| --- | --- |

d)

Eiropas Savienība neveic 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā paredzētos finansiālā ieguldījuma maksājumus šā protokola 10. panta 2. punktā neparedzētu iemeslu dēļ;

| e) | starp abām Pusēm radušās domstarpības par šā protokola interpretāciju; |
| --- | --- |

e)

starp abām Pusēm radušās domstarpības par šā protokola interpretāciju;

| f) | viena no pusēm nav ievērojusi noteikumus, kuri izklāstīti šajā protokolā, tā pielikumā vai papildinājumos. |
| --- | --- |

f)

viena no pusēm nav ievērojusi noteikumus, kuri izklāstīti šajā protokolā, tā pielikumā vai papildinājumos.

2.   Protokola piemērošanu var apturēt pēc vienas puses iniciatīvas, ja domstarpības starp abām pusēm nav tikušas atrisinātas Apvienotās komitejas apspriedēs.

3.   Lai apturētu protokola piemērošanu, ieinteresētajai pusei vismaz trīs mēnešus pirms dienas, kad apturēšanai jāstājas spēkā, rakstveidā jāpaziņo par savu nodomu.

4.   Apturēšanas gadījumā puses turpina apspriesties, lai strīdu atrisinātu izlīgstot. Ja tas izdodas, protokola piemērošanu atsāk un finansiālo ieguldījumu samērīgi un proporcionāli laikam samazina atkarībā no laikposma, kurā protokola piemērošana bija apturēta.

5.   Ja notikusi apturēšana, Eiropas Savienības kuģiem ir pienākums 24 stundu laikā atstāt Gabonas zvejas zonu.

9. pants

Valsts tiesību akti

1.   Eiropas Savienības zvejas kuģu darbības Gabonas zvejas zonā regulē Gabonā spēkā esošie valsts tiesību akti un noteikumi, ja vien šajā protokolā un tā pielikumos nav noteikts citādi.

2.   Gabonas iestādes informē Eiropas Komisiju par visām izmaiņām vai jauniem tiesību aktiem saistībā ar zivsaimniecības politiku pirms šādu izmaiņu vai tiesību aktu stāšanās spēkā.

3.   Ja starp jaunajiem noteikumiem, kuri izklāstīti 2. punktā minētajos Gabonas valsts tiesību aktos, un noteikumiem, kuri paredzēti šajā protokolā un tā pielikumos, pastāv pretrunas, pēc iespējas drīzāk tiek sasaukta Apvienotās komitejas sanāksme, lai precizētu tās pretrunas, kas tiešā veidā skar Eiropas Savienības kuģu zvejas darbību.

10. pants

Pāreja uz elektronisku datu apmaiņu

1.   Gabonas Republika un Eiropas Savienība apņemas bez kavēšanās ieviest vajadzīgās datorizētās sistēmas, lai elektroniski apmainītos ar visu informāciju un dokumentiem, kas saistīti ar nolīguma īstenošanu.

2.   Dokumentu elektroniskā formātā vienmēr uzskata par līdzvērtīgu dokumentam papīra formā, ja to apstiprinājušas kompetentās iestādes, kas noteiktas šā protokola pielikuma I nodaļā.

3.   Gabona un Eiropas Savienība nekavējoties informē viena otru par visiem datorizētās sistēmas darbības traucējumiem. Ar nolīguma īstenošanu saistīto informāciju un dokumentus šādā gadījumā automātiski aizstāj ar dokumentiem papīra formā.

11. pants

Konfidencialitāte

Gabonas Republika un Eiropas Savienība apņemas visus atbilstoši nolīgumam iegūtos datus attiecībā uz Eiropas Savienības kuģiem un to zvejas darbībām vienmēr stingri aizsargāt saskaņā ar konfidencialitātes un datu aizsardzības principiem.

Puses uzrauga, lai publiski pieejami kļūtu tikai agregētie dati par zvejas darbībām Gabonas ūdeņos atbilstīgi ICCAT noteikumiem šajā jomā. Datus, ko var uzskatīt par konfidenciāliem, drīkst izmantot kompetentās iestādes tikai nolīguma īstenošanai un zvejas pārvaldībai, uzraudzībai, kontrolei un pārraudzībai.

12. pants

Ilgums

Šo protokolu un tā pielikumus piemēro trīs (3) gadus no tā provizoriskās piemērošanas dienas, kas noteikta 14. pantā.

13. pants

Protokola darbības izbeigšana

1.   Protokola darbības izbeigšanā ieinteresētā puse vismaz trīs mēnešus pirms dienas, kad šai izbeigšanai jāstājas spēkā, rakstveidā paziņo otrai pusei par nodomu izbeigt protokola piemērošanu.

2.   Pēc iepriekšējā punktā minētā paziņojuma nosūtīšanas puses sāk apspriešanos.

14. pants

Provizoriska piemērošana

Šo protokolu un tā pielikumus provizoriski piemēro no to parakstīšanas dienas.

15. pants

Stāšanās spēkā

Šis protokols un tā pielikumi stājas spēkā dienā, kad puses viena otrai paziņo par šim nolūkam nepieciešamo procedūru pabeigšanu.

Eiropas Savienības vārdā –

J. E. HOLZAPPEL

Gabonas Republikas vārdā –

J. NKOGHE BEKALE

---

PIELIKUMS

EIROPAS SAVIENĪBAS KUĢU ZVEJAS DARBĪBAS NOSACĪJUMI GABONAS ZVEJAS ZONĀ

I   NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1.   Kompetentās iestādes norīkošana

Ja vien nav norādīts citādi, visas atsauces uz Eiropas Savienību (ES) vai Gabonu kā kompetento iestādi šajā pielikumā ir:

| — | attiecībā uz ES – atsauces uz Eiropas Komisiju, kas vajadzības gadījumā rīkojas ar ES delegācijas Gabonā starpniecību, |
| --- | --- |

—

attiecībā uz ES – atsauces uz Eiropas Komisiju, kas vajadzības gadījumā rīkojas ar ES delegācijas Gabonā starpniecību,

| — | attiecībā uz Gabonu – atsauces uz Zivsaimniecības ministriju. |
| --- | --- |

—

attiecībā uz Gabonu – atsauces uz Zivsaimniecības ministriju.

2.   Gabonas zvejas zona

Eiropas Savienības kuģi zvejas darbības drīkst veikt ūdeņos, kas Gabonas zvejas zonā atrodas tālāk par 12 jūras jūdzēm no bāzes līnijām, ievērojot 3. punktā izklāstītos noteikumus.

Pirms protokola provizoriskās piemērošanas Gabona paziņo Eiropas Savienībai bāzes līniju, savas zvejas zonas un tajā noteikto zvejai aizliegto apgabalu ģeogrāfiskās koordinātas.

3.   Kuģošanai un zvejai aizliegtās zonas

Zonās, kuru tuvumā notiek naftas ieguve un izpēte, ir aizliegta jebkāda veida kuģošana. Eiropas Savienības kuģi uzrauga, lai neviena no to rīcībā esošām zivju pievilināšanas ierīcēm (ZPI), kas aprīkotas ar radarbākām, nenokļūtu minētajās zonās vai zonā, kas atrodas līdz 12 jūras jūdzēm no bāzes līnijas.

Zvejai aizliegtās zonas atbilstīgi spēkā esošajiem valsts tiesību aktiem ietver nacionālo parku teritorijas, aizsargājamās jūras piekrastes teritorijas, kā arī zonas, kurās notiek zivju vairošanās.

Šo zonu robežas Gabonas Republikas Zivsaimniecības ministrija paziņo kuģu īpašniekiem zvejas licenču izdošanas brīdī.

Zināšanai šo informāciju par kuģošanai un zvejai aizliegtajām zonām un visus attiecīgos grozījumus, kuri jāpaziņo vismaz divus mēnešus pirms to piemērošanas, nosūta arī Eiropas Savienībai.

4.   Aizliegtās darbības

Palīgkuģiem aizliegts veikt darbību Gabonas zvejas zonā.

5.   Vietējā aģenta iecelšana

Ikviens ES kuģis, kurš plāno Gabonas ostā izkraut nozveju, jāpārstāv līdzparakstītājam, kurš ir Gabonas rezidents.

6.   Bankas konts

Pirms protokola provizoriskās piemērošanas Gabona paziņo ES tā (to) bankas konta(-u) rekvizītus, uz kuru(-iem) saskaņā ar nolīgumu jāpārskaita naudas summas, kuras maksā ES kuģi. Maksu par bankas pārskaitījuma veikšanu sedz kuģu īpašnieki.

II   NODAĻA

ZVEJAS ATĻAUJAS

Šā pielikuma noteikumu piemērošanai termins “licence” ir ekvivalents terminam “zvejas atļauja”, kāds tas definēts Eiropas Savienības tiesību aktos.

1.   Zvejas licences saņemšanas nosacījumi un uz licenci tiesīgi kuģi

Nolīguma 6. pantā paredzētās zvejas licences izdod ar nosacījumu, ka kuģis ir ierakstīts ES zvejas kuģu reģistrā un ir izpildītas visas iepriekšējās kuģa īpašnieka, kapteiņa vai paša kuģa saistības, kuras radušās, saskaņā ar nolīgumu veicot zvejas darbības Gabonā. Kuģim, kas vēlas veikt zvejas darbības saskaņā ar šo protokolu, jābūt iekļautam arī ICCAT zvejas kuģu reģistrā.

2.   Licences pieprasījumi

Par katru kuģi, kas vēlas zvejot saskaņā ar nolīgumu, vismaz 15 dienas pirms pieprasītās licences derīguma termiņa sākuma ES iesniedz Gabonai zvejas licences pieprasījumu, izmantojot šā pielikuma 1. papildinājumā pievienoto veidlapu. Katram sākotnējam zvejas licences pieprasījumam saskaņā ar spēkā esošo protokolu vai pēc attiecīgā kuģa tehnisko parametru izmaiņām jāpievieno:

| i. | pierādījums par vienotas likmes maksājuma nokārtošanu uz pieprasītās licences derīguma termiņa laiku; |
| --- | --- |

i.

pierādījums par vienotas likmes maksājuma nokārtošanu uz pieprasītās licences derīguma termiņa laiku;

| ii. | attiecīgā gadījumā – informācija par kuģa vietējā līdzparakstītāja vārdu, uzvārdu un adresi; |
| --- | --- |

ii.

attiecīgā gadījumā – informācija par kuģa vietējā līdzparakstītāja vārdu, uzvārdu un adresi;

| iii. | nesen uzņemts krāsu fotoattēls, kurā kuģis redzams sānskatā un kura minimālie izmēri ir 15 x 10 cm; |
| --- | --- |

iii.

nesen uzņemts krāsu fotoattēls, kurā kuģis redzams sānskatā un kura minimālie izmēri ir 15 x 10 cm;

| iv. | VMS radarbākas koordinātas un visi citi dokumenti, kas konkrēti paredzēti nolīgumā. |
| --- | --- |

iv.

VMS radarbākas koordinātas un visi citi dokumenti, kas konkrēti paredzēti nolīgumā.

Saskaņā ar spēkā esošo protokolu, lai atjaunotu zvejas licenci kuģim, kura tehniskie parametri nav mainījušies, atjaunošanas pieprasījumam pievieno tikai pierādījumu par maksājuma nokārtošanu.

3.   Vienotas likmes maksa un valsts nodeva

| 1. | Vienotas likmes maksā ietilpst visi valsts un vietējie nodokļi, izņemot ostas nodevas un maksu par pakalpojumiem. |
| --- | --- |

1.

Vienotas likmes maksā ietilpst visi valsts un vietējie nodokļi, izņemot ostas nodevas un maksu par pakalpojumiem.

| 2. | Tunzivju seineriem un kuģiem tunzivju zvejai ar makšķerēm vienotas likmes maksa gadā, kas jāsedz kuģa īpašniekam, ir šāda:






  — | protokola piemērošanas pirmajā gadā: EUR 55 par Gabonas ūdeņos gūtās nozvejas tonnu, |
| --- | --- | --- |

2.

Tunzivju seineriem un kuģiem tunzivju zvejai ar makšķerēm vienotas likmes maksa gadā, kas jāsedz kuģa īpašniekam, ir šāda:

—

protokola piemērošanas pirmajā gadā: EUR 55 par Gabonas ūdeņos gūtās nozvejas tonnu,

| — | otrajā un trešajā gadā: EUR 65 par nozvejas tonnu. |
| --- | --- |

—

otrajā un trešajā gadā: EUR 65 par nozvejas tonnu.

| 3. | Licences izdod pēc tam, kad kompetentajām valsts iestādēm samaksāta valsts nodeva par šādu vienotas likmes maksājumu summu:






  — | tunzivju seineriem un kuģiem tunzivju zvejai ar makšķerēm – EUR 13 750 gadā uz protokola termiņa laiku. |
| --- | --- | --- |

3.

Licences izdod pēc tam, kad kompetentajām valsts iestādēm samaksāta valsts nodeva par šādu vienotas likmes maksājumu summu:

—

tunzivju seineriem un kuģiem tunzivju zvejai ar makšķerēm – EUR 13 750 gadā uz protokola termiņa laiku.

4.   Provizorisks to kuģu saraksts, kuri pieprasījuši zvejas licences

Tiklīdz ir saņemti zvejas licences pieprasījumi, Gabona katrai kuģu kategorijai nekavējoties izveido provizorisku sarakstu ar pieprasījumu iesniegušajiem kuģiem. Šo sarakstu nekavējoties nosūta par zvejas kontroli atbildīgajai valsts iestādei un ES.

ES pārsūta provizorisko sarakstu kuģa īpašniekam vai līdzparakstītājam. ES pārstāvniecības slēgšanas gadījumā Gabona var iesniegt provizorisko sarakstu tieši kuģa īpašniekam vai tā līdzparakstītājam un nosūtīt kopiju ES.

5.   Licenču izdošana

Gabona izdod kuģu īpašniekiem zvejas licenci 15 dienu laikā pēc pilnas pieprasījuma dokumentācijas saņemšanas.

Ja licenci atjauno protokola piemērošanas laikā, jaunajā zvejas licencē iekļauj skaidru atsauci uz sākotnējo zvejas licenci.

ES pārsūta licenci kuģa īpašniekam vai līdzparakstītājam. ES pārstāvniecības slēgšanas gadījumā Gabona var izdot licenci tieši kuģa īpašniekam vai tā līdzparakstītājam un nosūtīt kopiju ES.

6.   Zvejottiesīgo kuģu saraksts

Tiklīdz licence ir izdota, Gabona katrai kuģu kategorijai nekavējoties izveido to kuģu galīgo sarakstu, kuriem atļauts zvejot Gabonas zonā. Šo sarakstu nekavējoties nosūta par zvejas kontroli atbildīgajai valsts iestādei un ES, un šis saraksts aizstāj iepriekš minēto provizorisko sarakstu.

7.   Licences derīguma termiņš

Zvejas atļaujas ir derīgas vienu gadu, un tās ir atjaunojamas.

Lai noteiktu derīguma termiņa sākumu, piemēro gada periodu:

| i) | protokola piemērošanas pirmajā gadā – laikposms no protokola provizoriskās piemērošanas dienas līdz tā paša gada 31. decembrim; |
| --- | --- |

i)

protokola piemērošanas pirmajā gadā – laikposms no protokola provizoriskās piemērošanas dienas līdz tā paša gada 31. decembrim;

| ii) | pēc tam – katrs pilns kalendārais gads; |
| --- | --- |

ii)

pēc tam – katrs pilns kalendārais gads;

| iii) | protokola piemērošanas pēdējā gadā – laikposms no 1. janvāra līdz protokola termiņa beigu datumam; |
| --- | --- |

iii)

protokola piemērošanas pēdējā gadā – laikposms no 1. janvāra līdz protokola termiņa beigu datumam;

| iv) | protokola piemērošanas pirmajam un pēdējam gadam valsts nodevu aprēķina proporcionāli laikam. |
| --- | --- |

iv)

protokola piemērošanas pirmajam un pēdējam gadam valsts nodevu aprēķina proporcionāli laikam.

Licenci izdod konkrētam kuģim, un to nevar izmantot cits kuģis.

Tomēr pēc ES pieprasījuma un ja ir pierādīts nepārvaramas varas gadījums, piemēram, kuģa zaudējums vai dīkstāve smagas tehniskas avārijas dēļ, licenci bez papildu maksas aizstāj ar jaunu atļauju, ko izdod citam tāda paša, protokola 1. pantā minēta tipa kuģim. Šādā gadījumā, aprēķinot nozvejotos daudzumus, lai noteiktu, vai ir jāveic papildu maksājums, ņem vērā abu kuģu kopējo nozveju summu.

Kuģa īpašnieks vai viņa līdzparakstītājs atdod aizstājamo zvejas licenci Gabonai, savukārt Gabona pēc iespējas drīzāk sagatavo aizstājējatļauju. Tiklīdz ir atdota aizstājamā atļauja, pēc iespējas drīzāk izdod aizstājējatļauju kuģa īpašniekam vai viņa līdzparakstītājam. Aizstājējatļauja stājas spēkā aizstājamās atļaujas atdošanas dienā.

8.   Licences turēšana uz kuģa

Licencei vai, ja tās nav – kopijai, kas ir derīga 45 dienas pēc licences izdošanas dienas, – vienmēr jāatrodas uz kuģa.

Tomēr kuģiem ir atļauts zvejot, tiklīdz tie ir iekļauti iepriekš 4. punktā minētajā provizoriskajā sarakstā. Uz šādiem kuģiem līdz zvejas licences izdošanai pastāvīgi jāglabā provizoriskā saraksta kopija.

Gabona pēc iespējas drīzāk atjaunina zvejottiesīgo kuģu sarakstu. Jauno sarakstu nekavējoties nosūta par zvejas kontroli atbildīgajai valsts iestādei un ES.

III   NODAĻA

TEHNISKIE PASĀKUMI

Tehniskie pasākumi, kurus piemēro zvejas licenci saņēmušiem kuģiem un saistībā ar zvejas zonu, zvejas rīkiem un piezveju, katrai zvejas kategorijai ir noteikti tehnisko datu lapā šā pielikuma 2. papildinājumā.

Kuģi ievēro visus ICCAT (Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija) pieņemtos ieteikumus vai Gabonas tiesību aktu noteikumus šajā jomā.

Gabonas zvejas zonā veiktajās zvejas darbībās tādu zvejas palīgierīču izmantošana, kas maina tālu migrējošo sugu uzvedību un jo īpaši palielina to koncentrāciju zvejas palīgierīču tuvumā vai zem tām, tiks ierobežota, atļaujot izmantot tikai tā sauktās ekoloģiskās mākslīgās dreifējošās zivju pievilināšanas ierīces (ZPI), kuru projekts, konstrukcija un lietošana ļauj izvairīties no jebkādas vaļveidīgo, haizivju vai bruņurupuču nejaušas nozvejas, taču šāds ierobežojums neattiecas uz dabīgajām dreifējošajām ZPI. Materiāliem, kas izmantoti šajās zvejas palīgierīcēs, jābūt bioloģiski noārdāmiem. Attiecībā uz šādu mākslīgu dreifējošo ZPI ieviešanu un izmantošanu Eiropas Savienība pieņem pārvaldības plānu saskaņā ar ICCAT noteikumiem.

IV   NODAĻA

NOZVEJAS DEKLARĒŠANAS KĀRTĪBA

1.   Zvejas žurnāls

Saskaņā ar nolīgumu zvejojoša ES kuģa kapteinis kārto zvejas žurnālu franču valodā, kura paraugs katrai zvejas kategorijai ir dots šā pielikuma 3. papildinājumā.

Kapteinis aizpilda zvejas žurnālu par katru dienu, kurā kuģis atrodas Gabonas zvejas zonā.

Kapteinis katru dienu zvejas žurnālā ieraksta nozvejoto un uz kuģa paturēto katras sugas daudzumu, sugas apzīmēšanai izmantojot FAO trīsburtu kodu un norādot dzīvsvara kilogramus vai, attiecīgā gadījumā, īpatņu skaitu. Par katru zvejas mērķsugu kapteinis norāda arī nulles apjoma nozveju.

Attiecīgā gadījumā kapteinis katru dienu ieraksta zvejas žurnālā arī katras sugas izmetumu apjomu, norādot dzīvsvara kilogramus vai, attiecīgā gadījumā, īpatņu skaitu.

Zvejas žurnālu aizpilda salasāmi ar lielajiem drukātajiem burtiem, un to paraksta kapteinis.

Par zvejas žurnālā reģistrēto datu pareizību atbild kapteinis.

2.   Nozvejas datu paziņošana

Kapteinis ziņo par kuģa nozveju, iesniedzot Gabonai zvejas žurnālus par laikposmu, kurā kuģis ir atradies Gabonas zvejas zonā.

Zvejas žurnālus iesniedz, ievērojot šādu kārtību:

| i) | ieejot Gabonas ostā, katra zvejas žurnāla oriģinālu nodod vietējam Gabonas pārstāvim, kas rakstveidā apstiprina tā saņemšanu; |
| --- | --- |

i)

ieejot Gabonas ostā, katra zvejas žurnāla oriģinālu nodod vietējam Gabonas pārstāvim, kas rakstveidā apstiprina tā saņemšanu;

| ii) | izejot no Gabonas zvejas zonas bez iepriekšējas ienākšanas Gabonas ostā, katra zvejas žurnāla oriģinālu 14 dienu laikā pēc ierašanās jebkurā citā ostā un katrā ziņā ne vēlāk kā 30 dienu laikā pēc iziešanas no Gabonas zvejas zonas nosūta:






  a) | pa pastu uz Gabonu |
| --- | --- | --- |

ii)

izejot no Gabonas zvejas zonas bez iepriekšējas ienākšanas Gabonas ostā, katra zvejas žurnāla oriģinālu 14 dienu laikā pēc ierašanās jebkurā citā ostā un katrā ziņā ne vēlāk kā 30 dienu laikā pēc iziešanas no Gabonas zvejas zonas nosūta:

a)

pa pastu uz Gabonu

| b) | vai pa faksu uz Gabonas paziņoto numuru, vai |
| --- | --- |

b)

vai pa faksu uz Gabonas paziņoto numuru, vai

| c) | pa e-pastu. |
| --- | --- |

c)

pa e-pastu.

Lai paātrinātu nosūtīšanu, puses cenšas izveidot nozvejas datu paziņošanas sistēmu, kuras pamatā būtu visas minētās informācijas elektroniska apmaiņa.

Tiklīdz ir iespējama nozvejas ziņojumu nosūtīšana pa e-pastu, kapteinis nosūta zvejas žurnālus Gabonai uz tās paziņoto e-pasta adresi. Gabona nekavējoties apstiprina saņemšanu, nosūtot atbildes e-pastu.

Kapteinis nosūta ES delegācijai Gabonā visu zvejas žurnālu kopijas. Attiecībā uz tunzivju seineriem un kuģiem tunzivju zvejai ar makšķerēm kapteinis visu zvejas žurnālu kopijas nosūta arī Gabonas Institut de Recherche Agricole et Forestière (IRAF) un vienam no šādiem zinātniskajiem institūtiem:

| i) | IRD (Institut de recherche pour le développement); |
| --- | --- |

i)

IRD (Institut de recherche pour le développement);

| ii) | IEO (Instituto Español de Oceanografia); |
| --- | --- |

ii)

IEO (Instituto Español de Oceanografia);

| iii) | IPMA (Instituto Português do Mar e da Atmosfèra). |
| --- | --- |

iii)

IPMA (Instituto Português do Mar e da Atmosfèra).

Ja kuģis atgriežas Gabonas zonā tā zvejas licences derīguma termiņā, jāsagatavo jauns nozvejas ziņojums.

Ja netiek ievēroti noteikumi par nozvejas ziņojumiem, Gabona var apturēt attiecīgā kuģa zvejas licenci līdz trūkstošo nozvejas ziņojumu iesniegšanai un sodīt kuģa īpašnieku saskaņā ar noteikumiem, kurus šajā saistībā paredz spēkā esošie valsts tiesību akti. Atkārtota pārkāpuma gadījumā Gabona var atteikt licences atjaunošanu. Gabona nekavējoties informē ES par visām šajā sakarā piemērotajām sankcijām.

3.   Pāreja uz elektronisku sistēmu

Puses apliecina kopīgu vēlmi nodrošināt pāreju uz elektronisku sistēmu nozvejas deklarēšanai, pamatojoties uz 6. papildinājumā definētajiem tehniskajiem parametriem. Puses piekrīt kopīgi izstrādāt šīs nosūtīšanas kārtību, lai sistēma sāktu darboties pēc iespējas drīzāk. Tiklīdz šīs pārejas nosacījumi ir izpildīti, Gabona par to informē ES. Sākot no šīs informācijas nosūtīšanas dienas, puses vienojas divu mēnešu laikā nodrošināt sistēmas pilnu darba kārtību.

4.   Paziņojums par maksām tunzivju seineriem un kuģiem tunzivju zvejai ar makšķerēm

Iekams 3. punktā minētā elektroniskā sistēma nav ieviesta, saskaņā ar iepriekš minēto zinātnisko institūtu apstiprinātajiem nozvejas ziņojumiem ES visiem okeānā zvejojošiem tunzivju seineriem un kuģiem tunzivju zvejai ar makšķerēm sagatavo galīgo paziņojumu par maksām, kuras par kuģi jānomaksā par iepriekšējā kalendārā gada zvejas sezonu.

ES šo galīgo paziņojumu Gabonai un kuģa īpašniekam nosūta līdz kārtējā gada 31. jūlijam.

Iekams 3. punktā minētā elektroniskā sistēma nav ieviesta, saskaņā ar karoga valsts FMC arhivētajiem kuģu žurnāliem ES visiem okeānā zvejojošiem tunzivju seineriem un kuģiem tunzivju zvejai ar makšķerēm sagatavo galīgo paziņojumu par maksām, kuras par kuģi jānomaksā par iepriekšējā kalendārā gada zvejas sezonu.

ES šo galīgo paziņojumu Gabonai un kuģa īpašniekam nosūta līdz kārtējā gada 31. martam.

Abos gadījumos 30 dienu laikā pēc nosūtīšanas dienas Gabona var apstrīdēt galīgo paziņojumu, norādot pamatojumu. Domstarpību gadījumā puses apspriežas Apvienotajā komitejā. Ja Gabona neiesniedz iebildumus 30 dienu laikā, galīgo paziņojumu uzskata par pieņemtu.

Dienā, kad galīgais nozvejas paziņojums tiek nosūtīts Gabonai, atbilstīgi ICCAT pieņemtajiem pasākumiem un pienākumiem, jo īpaši Ieteikumu 11-01, ES nosūta nozvejas un ES kuģu zvejas piepūles datu kopsavilkumu saistībā ar šo kuģu zvejas darbību, kurā tiek izmantotas ZPI.

V   NODAĻA

IZKRĀVUMI

1.   Izkraušanas procedūra

ES kuģa kapteinim, kurš vēlas izkraut nozveju Gabonas ostā vai Gabonas zvejas zonā gūto nozveju, vismaz 24 stundas pirms izkraušanas jāpaziņo Gabonai:

| a) | tā zvejas kuģa vārds, no kura paredzēts nozveju izkraut; |
| --- | --- |

a)

tā zvejas kuģa vārds, no kura paredzēts nozveju izkraut;

| b) | izkraušanas osta; |
| --- | --- |

b)

izkraušanas osta;

| c) | datums un laiks, kad paredzēts veikt izkraušanu; |
| --- | --- |

c)

datums un laiks, kad paredzēts veikt izkraušanu;

| d) | katras izkraujamās sugas daudzums (norādot dzīvsvara kilogramus vai vajadzības gadījumā īpatņu skaitu un sugas apzīmēšanai izmantojot FAO trīsburtu kodu). |
| --- | --- |

d)

katras izkraujamās sugas daudzums (norādot dzīvsvara kilogramus vai vajadzības gadījumā īpatņu skaitu un sugas apzīmēšanai izmantojot FAO trīsburtu kodu).

Kuģiem ir jāizkrauj Gabonas ostās visa Gabonas zvejas zonā gūtā piezveja.

Izkraušana jāveic šim nolūkam apstiprinātas Gabonas ostas ūdeņos. Pārkraušana citā kuģī ir aizliegta.

Šo noteikumu neievērošanas gadījumā piemēro attiecīgās sankcijas, kas paredzētas Gabonas tiesību aktos.

2.   Izkraušanas sekmēšana

a)   Tunzivju seineri

Tiklīdz Gabonā sāk darboties ostu struktūras un tunzivju apstrādes uzņēmumi, kuģu īpašnieki apņemas izkraut vismaz 30 % no Gabonas ūdeņos gūtās nozvejas, ņemot vērā ražotnes faktiskās vajadzības. Šādu izkraušanas operāciju laikā tunzivju seineri arī izkrauj 100 % uz kuģa paturētās piezvejas, ko piegādā vietējam tirgum. Jābūt iespējai šādus Gabonā veiktus izkrāvumus pārdot par tirgus cenām. Ja ražotnei tiek piegādāts nepietiekams apjoms, puses apspriežas Apvienotajā komitejā, lai rastu risinājumu.

b)   Kuģi tunzivju zvejai ar makšķerēm

Kuģu īpašnieki apņemas izkraut 100 % Gabonas ūdeņos gūtās nozvejas, ko piegādā vietējam tirgum.

c)   Iepriekš 2. punkta a) apakšpunktā minētos noteikumus piemēro tad, ja Gabonas puse ir paziņojusi par attiecīgo infrastruktūru faktisku darbību un ja Apvienotā komiteja pirms tam ir izvērtējusi šo jautājumu.

VI   NODAĻA

KONTROLE

1.   Kuģa ieiešana zonā un iziešana no tās

Par katru zvejas licenci saņēmuša ES kuģa ieiešanu Gabonas zvejas zonā vai iziešanu no tās Gabonai paziņo 6 stundas pirms ieiešanas vai iziešanas.

Paziņojumā par ieiešanu vai iziešanu kuģis jo īpaši norāda:

| i) | plānoto ieiešanas/iziešanas datumu, laiku un vietu; |
| --- | --- |

i)

plānoto ieiešanas/iziešanas datumu, laiku un vietu;

| ii) | katras uz kuģa paturētās sugas īpatņu daudzumu, sugas apzīmēšanai izmantojot FAO trīsburtu kodu un norādot dzīvsvara kilogramus vai, attiecīgā gadījumā, īpatņu skaitu; |
| --- | --- |

ii)

katras uz kuģa paturētās sugas īpatņu daudzumu, sugas apzīmēšanai izmantojot FAO trīsburtu kodu un norādot dzīvsvara kilogramus vai, attiecīgā gadījumā, īpatņu skaitu;

| iii) | produkcijas sagatavošanas veidu. |
| --- | --- |

iii)

produkcijas sagatavošanas veidu.

Paziņojumu nosūta pa e-pastu vai, ja tādas iespējas nav, pa faksu vai radio, izmantojot Gabonas norādīto e-pasta adresi, izsaukuma numuru vai frekvenci. Gabona nekavējoties apstiprina saņemšanu, nosūtot atbildes e-pastu. Gabona nekavējoties paziņo attiecīgajiem kuģiem un ES par jebkādām izmaiņām nosūtīšanai izmantojamajā e-pasta adresē, izsaukuma numurā vai frekvencē.

Ja konstatē, ka kuģis zvejo Gabonas zvejas zonā, iepriekš nepaziņojis par savu ierašanos, uzskata, ka šis kuģis zvejo nelikumīgi.

2.   Inspekcija jūrā

Zvejas licenci saņēmušo ES kuģu inspekciju jūrā Gabonas zvejas zonā veic Gabonas kuģi un inspektori, kurus var skaidri identificēt kā zvejas kontroles inspektorus.

Pirms uzkāpšanas uz kuģa Gabonas inspektori brīdina ES kuģi par savu lēmumu veikt inspekciju. Inspekciju veic ne vairāk kā divi inspektori, kuriem pirms inspekcijas uzsākšanas ir pienākums uzrādīt personu apliecinošu dokumentu un inspektora apliecību.

Gabonas inspektori neuzturas uz ES kuģa ilgāk, nekā tas vajadzīgs inspekcijas uzdevumu veikšanai. Viņi veic inspekciju tādā veidā, kas minimāli ietekmē kuģi, tā zvejas darbību un kravu.

Gabona var atļaut ES piedalīties jūrā veiktā inspekcijā novērotāja statusā.

ES kuģa kapteinis atvieglo Gabonas inspektoru uzkāpšanu uz kuģa un viņu darbu.

Pēc katras inspekcijas Gabonas inspektori sagatavo inspekcijas ziņojumu. ES kuģa kapteinim ir tiesības ierakstīt inspekcijas ziņojumā savas piezīmes. Inspekcijas ziņojumu paraksta inspektors, kas to ir sagatavojis, un ES kuģa kapteinis.

Kapteiņa paraksts inspekcijas ziņojumā nenozīmē, ka kuģa īpašnieks atsakās no tiesībām aizstāvēties saistībā ar konstatēto pārkāpumu. Ja kapteinis atsakās parakstīt dokumentu, viņam rakstiski jāpaskaidro atteikuma iemesls, un inspektors protokolā pievieno norādi “Paraksts atteikts”. Pirms nokāpšanas no kuģa Gabonas inspektori izdod ES kuģa kapteinim inspekcijas ziņojuma kopiju. Astoņu dienu laikā pēc inspekcijas Gabona nosūta inspekcijas ziņojuma kopiju ES.

3.   Inspekcija ostā

ES kuģus, kuri izkrauj Gabonas zvejas zonā gūtas nozvejas, Gabonas ostā inspicē pilnvaroti inspektori.

Inspekciju veic ne vairāk kā divi inspektori, kuriem pirms inspekcijas uzsākšanas ir pienākums uzrādīt personu apliecinošu dokumentu un inspektora apliecību. Gabonas inspektori neuzturas uz ES kuģa ilgāk, nekā tas vajadzīgs inspekcijas uzdevumu veikšanai, un veic inspekciju tādā veidā, kas minimāli ietekmē kuģi, izkraušanu un kravu.

Gabona var atļaut ES piedalīties ostā veiktā inspekcijā novērotāja statusā.

ES kuģa kapteinis atvieglo Gabonas inspektoru darbu.

Pēc katras inspekcijas Gabonas inspektors sagatavo inspekcijas ziņojumu. ES kuģa kapteinim ir tiesības ierakstīt inspekcijas ziņojumā savas piezīmes. Inspekcijas ziņojumu paraksta inspektors, kas to ir sagatavojis, un ES kuģa kapteinis.

Kapteiņa paraksts inspekcijas ziņojumā nenozīmē, ka kuģa īpašnieks atsakās no tiesībām aizstāvēties saistībā ar konstatēto pārkāpumu. Ja kapteinis atsakās parakstīt dokumentu, viņam rakstiski jāpaskaidro atteikuma iemesls, un inspektors protokolā pievieno norādi “Paraksts atteikts”.

Pēc inspekcijas Gabonas inspektori izdod ES kuģa kapteinim inspekcijas ziņojuma kopiju. Astoņu dienu laikā pēc inspekcijas Gabona nosūta inspekcijas ziņojuma kopiju ES.

4.   Sadarbības ietvaros veikta pārraudzība nelegālas, nereģistrētas un neregulētas (NNN) zvejas apkarošanā

Lai pastiprinātu atklātā jūrā veiktas zvejas pārraudzību un NNN zvejas apkarošanu, Eiropas Savienības zvejas kuģi ziņo par visiem citiem Gabonas zvejas zonā esošajiem zvejas kuģiem, kuri nav iekļauti Gabonas zvejottiesīgo kuģu sarakstā.

Ja ES zvejas kuģa kapteinis pamana zvejas kuģi, kas iesaistījies darbībās, kuras var uzskatīt par NNN zveju, tas drīkst savākt iespējami vairāk informācijas par pamanīto kuģi. Ziņojumus par pamanītajiem kuģiem nekavējoties nosūta tā kuģa dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurš kuģi pamanījis, un šī iestāde ziņojumu nosūta Eiropas Komisijai vai tās norīkotajai organizācijai. Eiropas Komisija sniedz šo informāciju Gabonai.

Tiklīdz iespējams, Gabona nosūta Eiropas Savienībai visus savā rīcībā esošos ziņojumus par pamanītajiem kuģiem, kas Gabonas zvejas zonā iesaistījušies darbībās, kuras var uzskatīt par NNN zveju.

VII   NODAĻA

KUĢU SATELĪTNOVĒROŠANAS SISTĒMA (VMS)

1.   Kuģa atrašanās vietas ziņojumi un VMS sistēma

Atrodoties Gabonas zvejas zonā, licenci saņēmušiem ES kuģiem jābūt aprīkotiem ar kuģu satelītnovērošanas sistēmu (Vessel Monitoring System – VMS), kas nodrošina automātisku un pastāvīgu to atrašanās vietas paziņošanu reizi stundā kuģa karoga valsts Zvejas uzraudzības centram (Fisheries Monitoring Center – FMC).

Katrs atrašanās vietas ziņojums satur:

| a) | kuģa identifikācijas datus; |
| --- | --- |

a)

kuģa identifikācijas datus;

| b) | nesenāko kuģa ģeogrāfisko atrašanās vietu (ģeogrāfiskais garums un platums), kuras noteikšanas kļūda nepārsniedz 500 m un ticamības intervāls ir 99 %; |
| --- | --- |

b)

nesenāko kuģa ģeogrāfisko atrašanās vietu (ģeogrāfiskais garums un platums), kuras noteikšanas kļūda nepārsniedz 500 m un ticamības intervāls ir 99 %;

| c) | atrašanās vietas reģistrēšanas datumu un laiku; |
| --- | --- |

c)

atrašanās vietas reģistrēšanas datumu un laiku;

| d) | kuģa ātrumu un kursu. |
| --- | --- |

d)

kuģa ātrumu un kursu.

Katru ziņojumu sagatavo šā pielikuma 4. papildinājumā norādītajā formātā.

Pirmo reģistrēto atrašanās vietu pēc ieiešanas Gabonas zvejas zonā apzīmē ar kodu “ENT”. Visas turpmākās atrašanās vietas apzīmē ar kodu “POS”, izņemot pirmo reģistrēto atrašanās vietu pēc iziešanas no Gabonas zvejas zonas, kuru apzīmē ar kodu “EXI”.

Karoga valsts FMC nodrošina atrašanās vietas ziņojumu automātisku apstrādi un, vajadzības gadījumā, to elektronisku nosūtīšanu. Atrašanās vietas ziņojumus reģistrē drošā veidā un glabā trīs gadus.

2.   Kuģa datu pārraidīšana gadījumā, ja nedarbojas VMS sistēma

Kapteinim ir pienākums vienmēr nodrošināt sava kuģa VMS sistēmas uzturēšanu pilnā darba kārtībā un atrašanās vietas ziņojumu pareizu nosūtīšanu karoga valsts FMC.

Ja kuģa VMS sistēma nedarbojas, to salabo vai nomaina 10 dienu laikā. Ja tas nav izdarīts iepriekš minētajā termiņā, pēc tā beigām kuģim vairs nav atļauts zvejot Gabonas zvejas zonā.

Kuģi, kuri zvejo Gabonas zvejas zonā un kuru VMS sistēma ir bojāta, savus atrašanās vietas ziņojumus nosūta karoga valsts FMC pa e-pastu, radio vai faksu vismaz reizi četrās stundās, norādot visus obligātos datus.

3.   Atrašanās vietas ziņojumu droša nosūtīšana Gabonai

Karoga valsts FMC automātiski nosūta attiecīgo kuģu atrašanās vietas ziņojumus Gabonas FMC. Karoga valsts FMC un Gabonas FMC apmainās ar savām e-pasta adresēm, ko izmanto saziņai, un nekavējoties informē par visām šo adrešu izmaiņām.

Atrašanās vietas ziņojumus pārsūta starp karoga valsts FMC un Gabonas FMC, izmantojot drošu elektronisko sakaru sistēmu.

Gabonas FMC nekavējoties informē karoga valsts FMC un ES par jebkādiem atkārtotiem traucējumiem zvejas licenci saņēmuša kuģa atrašanās vietas ziņojumu saņemšanā, kā arī par to, ka attiecīgais kuģis nav paziņojis par savu iziešanu no zonas.

4.   Sakaru sistēmas traucējumi

Gabona nodrošina sava elektroniskā aprīkojuma sadarbspēju ar karoga valsts FMC aprīkojumu un nekavējoties informē ES par visiem sakaru un atrašanās vietas ziņojumu nosūtīšanas un saņemšanas traucējumiem, lai pēc iespējas drīzāk rastu tehnisku risinājumu. Visu iespējamo domstarpību atrisināšanai sasauc Apvienoto komiteju.

Kapteinis ir atbildīgs par visām kuģa VMS sistēmas manipulācijām, kuras veic ar nolūku traucēt tās darbību vai viltot atrašanās vietas ziņojumus. Par visiem pārkāpumiem piemēro Gabonas spēkā esošajos tiesību aktos paredzētās sankcijas.

5.   Atrašanās vietas ziņojumu biežuma pārskatīšana

Ja pastāv pamatoti pierādījumi par iespējamu pārkāpumu, Gabona var pieprasīt karoga valsts FMC (nosūtot šāda pieprasījuma kopiju arī ES) uz noteiktu izmeklēšanas laiku samazināt kuģa atrašanās vietas ziņojumu nosūtīšanas intervālu līdz trīsdesmit minūtēm. Gabonai šādi pierādījumi ir nekavējoties jānosūta karoga valsts FMC un ES. Karoga valsts FMC nekavējoties nosūta Gabonai atrašanās vietas ziņojumus, ievērojot jauno nosūtīšanas biežumu.

Kad noteiktais izmeklēšanas laiks beidzas, Gabona par to nekavējoties informē karoga valsts FMC un ES; turpmāk Gabona tos informē par iespējamiem šīs izmeklēšanas turpinājuma pasākumiem.

VIII   NODAĻA

PĀRKĀPUMI

1.   Pārkāpumu noformēšana

Saskaņā ar šā pielikuma noteikumiem visi licenci saņēmuša ES kuģa izdarītie pārkāpumi jānorāda inspekcijas ziņojumā. Šo ziņojumu nosūta ES un karoga valstij iespējami drīzāk.

Kapteiņa paraksts inspekcijas ziņojumā nenozīmē, ka kuģa īpašnieks atsakās no tiesībām aizstāvēties saistībā ar konstatēto pārkāpumu. Inspekcijas procedūras laikā kuģa kapteinis sadarbojas.

2.   Kuģa aizturēšana un informatīva sanāksme

Ja saskaņā ar Gabonas spēkā esošajiem tiesību aktiem attiecībā uz pārkāpumiem tas ir likumīgi, tad ikvienam pārkāpumu izdarījušam ES kuģim var pieprasīt pārtraukt zvejas darbības un – ja kuģis atrodas jūrā – atgriezties Gabonas ostā.

Gabona ne vēlāk kā 24 stundu laikā paziņo ES par zvejas licenci saņēmuša ES kuģa aizturēšanu. Šim paziņojumam pievieno pierādījumus par konstatēto pārkāpumu.

Pirms jebkādu pasākumu veikšanas attiecībā uz kuģi, kapteini, apkalpi vai kravu, izņemot pierādījumu saglabāšanai nepieciešamos pasākumus, pēc ES pieprasījuma Gabona vienas darbdienas laikā pēc paziņojuma par kuģa aizturēšanu organizē informatīvu sanāksmi, lai noskaidrotu apstākļus, kuru dēļ kuģis tika aizturēts, un informētu par iespējamiem turpmākiem pasākumiem. Šajā informatīvajā sanāksmē var piedalīties kuģa karoga valsts pārstāvis.

3.   Sankcijas par pārkāpumu un izlīguma procedūra

Sankcijas par konstatēto pārkāpumu nosaka Gabona saskaņā ar spēkā esošo valsts tiesību aktu noteikumiem.

Ja par izdarīto pārkāpumu ir jāierosina tiesvedības process, pirms tā uzsākšanas un ja vien pārkāpums nav uzskatāms par noziedzīgu nodarījumu, Gabonas Republika un ES uzsāk izlīguma procedūru, lai noteiktu sankciju nosacījumus un smaguma pakāpi. Šajā izlīguma procedūrā var piedalīties kuģa karoga valsts un ES pārstāvis. Izlīguma procedūru pabeidz ne vēlāk kā 3 dienu laikā pēc paziņojuma par kuģa aizturēšanu.

4.   Tiesvedības process un drošības nauda

Ja izlīgumu nav izdevies panākt un pārkāpums ir nodots izskatīšanai kompetentā tiesu iestādē, pārkāpumu izdarījušā kuģa īpašnieks iemaksā drošības naudu Gabonas norādītā bankā, un šādas drošības naudas summa, kuru nosaka Gabona, sedz visas ar kuģa aizturēšanu saistītās izmaksas, iespējamo soda naudu un iespējamās zaudējumu atlīdzības summu. Drošības nauda nav atgūstama pirms tiesvedības beigām.

Drošības naudu atbrīvo un nekavējoties atmaksā kuģa īpašniekam pēc sprieduma pasludināšanas:

| a) | pilnā apmērā, ja nav noteiktas nekādas sankcijas; |
| --- | --- |

a)

pilnā apmērā, ja nav noteiktas nekādas sankcijas;

| b) | daļēji, t. i., izmaksā starpību, ja sankcija ir soda nauda, kas nepārsniedz bankā iemaksātās drošības naudas summu. |
| --- | --- |

b)

daļēji, t. i., izmaksā starpību, ja sankcija ir soda nauda, kas nepārsniedz bankā iemaksātās drošības naudas summu.

Gabona informē ES par tiesvedības procesa rezultātiem 8 dienu laikā pēc sprieduma pasludināšanas.

5.   Kuģa un apkalpes atbrīvošana

Kuģis un tā apkalpe drīkst atstāt ostu, tiklīdz ir izpildītas izlīguma procedūras rezultātā noteiktās sankcijas vai iemaksāta drošības nauda.

IX   NODAĻA

JŪRNIEKU NODARBINĀŠANA

| 1. | Īpašnieki, kam pieder tunzivju seineri un kuģi tunzivju zvejai ar makšķerēm, apņemas nodarbināt ĀKK valstu pilsoņus, ievērojot šādus nosacījumus un ierobežojumus:






  — | no jūrniekiem, kurus nodarbina uz tunzivju seineriem trešās valsts zvejas zonā tunzivju zvejas sezonā, vismaz 20 % ir ĀKK valstu izcelsmes jūrnieki, |
| --- | --- | --- |

1.

Īpašnieki, kam pieder tunzivju seineri un kuģi tunzivju zvejai ar makšķerēm, apņemas nodarbināt ĀKK valstu pilsoņus, ievērojot šādus nosacījumus un ierobežojumus:

—

no jūrniekiem, kurus nodarbina uz tunzivju seineriem trešās valsts zvejas zonā tunzivju zvejas sezonā, vismaz 20 % ir ĀKK valstu izcelsmes jūrnieki,

| — | no jūrniekiem, kurus nodarbina uz kuģiem tunzivju zvejai ar makšķerēm trešās valsts zvejas zonā zvejas sezonā, vismaz 20 % ir ĀKK valstu izcelsmes jūrnieki. |
| --- | --- |

—

no jūrniekiem, kurus nodarbina uz kuģiem tunzivju zvejai ar makšķerēm trešās valsts zvejas zonā zvejas sezonā, vismaz 20 % ir ĀKK valstu izcelsmes jūrnieki.

| 2. | Kuģu īpašniekiem jācenšas nodarbināt uz kuģa vairāk Gabonas jūrnieku. |
| --- | --- |

2.

Kuģu īpašniekiem jācenšas nodarbināt uz kuģa vairāk Gabonas jūrnieku.

| 3. | Uz ES kuģiem nodarbināto jūrnieku tiesības ir tādas, kādas noteiktas Starptautiskās Darba organizācijas (ILO) Deklarācijā par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā. Tas jo īpaši attiecas uz apvienošanās brīvību un darba koplīguma slēgšanas tiesību faktisku atzīšanu, kā arī diskriminācijas novēršanu attiecībā uz nodarbinātību un profesijām. |
| --- | --- |

3.

Uz ES kuģiem nodarbināto jūrnieku tiesības ir tādas, kādas noteiktas Starptautiskās Darba organizācijas (ILO) Deklarācijā par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā. Tas jo īpaši attiecas uz apvienošanās brīvību un darba koplīguma slēgšanas tiesību faktisku atzīšanu, kā arī diskriminācijas novēršanu attiecībā uz nodarbinātību un profesijām.

| 4. | ĀKK valstu jūrnieku darba līgumus noslēdz kuģu īpašnieku aģents vai aģenti un jūrnieki un/vai viņu arodbiedrības vai pārstāvji; katrs līguma parakstītājs saņem vienu tā eksemplāru. Šie līgumi garantē jūrnieku sociālo nodrošinājumu, tostarp dzīvības un veselības apdrošināšanu un apdrošināšanu pret nelaimes gadījumiem. |
| --- | --- |

4.

ĀKK valstu jūrnieku darba līgumus noslēdz kuģu īpašnieku aģents vai aģenti un jūrnieki un/vai viņu arodbiedrības vai pārstāvji; katrs līguma parakstītājs saņem vienu tā eksemplāru. Šie līgumi garantē jūrnieku sociālo nodrošinājumu, tostarp dzīvības un veselības apdrošināšanu un apdrošināšanu pret nelaimes gadījumiem.

| 5. | ĀKK valstu jūrnieku algu maksā kuģu īpašnieki. Par algas apmēru kuģu īpašnieki vai viņu pārstāvji vienojas pirms licences izdošanas. Tomēr vietējo jūrnieku atalgojuma nosacījumi nedrīkst būt neizdevīgāki par Gabonas kuģu apkalpes atalgojuma nosacījumiem un nekādā ziņā par ILO standartos paredzētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

5.

ĀKK valstu jūrnieku algu maksā kuģu īpašnieki. Par algas apmēru kuģu īpašnieki vai viņu pārstāvji vienojas pirms licences izdošanas. Tomēr vietējo jūrnieku atalgojuma nosacījumi nedrīkst būt neizdevīgāki par Gabonas kuģu apkalpes atalgojuma nosacījumiem un nekādā ziņā par ILO standartos paredzētajiem nosacījumiem.

| 6. | Uz ES kuģiem nodarbinātajiem jūrniekiem jāpiesakās attiecīgā kuģa kapteinim iepriekšējā dienā pirms paredzētās uzkāpšanas uz kuģa. Ja jūrnieks nepiesakās noteiktajā dienā un laikā, kuģa īpašnieks automātiski tiek atbrīvots no pienākuma nodarbināt minēto jūrnieku. |
| --- | --- |

6.

Uz ES kuģiem nodarbinātajiem jūrniekiem jāpiesakās attiecīgā kuģa kapteinim iepriekšējā dienā pirms paredzētās uzkāpšanas uz kuģa. Ja jūrnieks nepiesakās noteiktajā dienā un laikā, kuģa īpašnieks automātiski tiek atbrīvots no pienākuma nodarbināt minēto jūrnieku.

X   NODAĻA

NOVĒROTĀJI

1.   Zvejas darbību novērošana

Zvejas licences saņēmušo kuģu zvejas darbības tiek novērotas saskaņā ar nolīgumu.

Šāds novērošanas režīms atbilst noteikumiem, kuri paredzēti ICCAT (Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija) pieņemtajos ieteikumos.

2.   Izraudzītie kuģi un norīkotie novērotāji

Gabona izraugās ES kuģus, kam ir jāuzņem novērotājs, kā arī norīko novērotāju ne vēlāk kā 15 dienas pirms paredzētās dienas, kad novērotājs jāuzņem uz kuģa. Pēc Gabonas iestāžu pieprasījuma uz Eiropas Savienības zvejas kuģiem uzņem novērotāju, cenšoties aptvert 25 % licenci saņēmušo kuģu.

Zvejas licences izdošanas brīdī Gabona informē ES un kuģa īpašnieku vai viņa līdzparakstītāju par izraudzītajiem kuģiem un norīkotajiem novērotājiem, kā arī par laiku, kādu novērotājs uzturēsies uz katra kuģa. Gabona nekavējoties informē ES un kuģa īpašnieku vai viņa līdzparakstītāju par visām izmaiņām attiecībā uz izraudzītajiem kuģiem un norīkotajiem novērotājiem.

Gabona apņemas nenorīkot novērotājus darbā uz kuģiem, uz kuriem jau ir novērotājs vai kuriem jau ir noteikts oficiāls pienākums attiecīgajā zvejas sezonā uzņemt novērotāju, kamēr tie veic darbības citās zvejas zonās, nevis Gabonas zvejas zonā.

Laiks, ko novērotājs pavada uz kuģa, nepārsniedz viņa uzdevumu izpildei vajadzīgo laiku.

3.   Vienotas likmes maksājums

Veicot vienotas likmes maksājumus, kuģa īpašnieks par katru kuģi pārskaita Gabonai EUR 200 gadā.

4.   Novērotāja darba alga

Novērotāju algu maksā un sociālās iemaksas veic Gabona.

5.   Nosacījumi par uzņemšanu uz kuģa

Nosacījumus, ar kādiem novērotāju uzņem uz kuģa, jo īpaši laiku, ko viņš pavada uz kuģa, nosaka pēc savstarpējas vienošanās starp kuģa īpašnieku vai viņa līdzparakstītāju un Gabonu.

Novērotājam uz kuģa ir virsnieka statuss. Tomēr, izmitinot novērotāju uz kuģa, ņem vērā kuģa tehniskās iespējas.

Izdevumus par novērotāja uzturēšanos un ēdināšanu uz kuģa sedz kuģa īpašnieks.

Kapteinis veic visus pasākumus, kas ir viņa atbildības jomā, lai nodrošinātu novērotāja fizisko drošību un labklājību.

Novērotāja rīcībā nodod visus līdzekļus, kas vajadzīgi viņa pienākumu izpildei. Viņam nodrošina piekļuvi sakaru līdzekļiem, ar kuģa zvejas darbībām saistītajiem dokumentiem, jo īpaši zvejas žurnālam un kuģa žurnālam, kā arī tām kuģa vietām, kuras ir tieši saistītas ar viņa uzdevumiem.

6.   Novērotāja pienākumi

Atrazdamies uz kuģa, novērotājs:

| a) | veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka viņa ierašanās un uzturēšanās uz kuģa nepārtrauc un nekavē zvejas darbības; |
| --- | --- |

a)

veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka viņa ierašanās un uzturēšanās uz kuģa nepārtrauc un nekavē zvejas darbības;

| b) | saudzē materiālus un aprīkojumu, kas atrodas uz kuģa; |
| --- | --- |

b)

saudzē materiālus un aprīkojumu, kas atrodas uz kuģa;

| c) | ievēro visu attiecīgā kuģa dokumentu konfidencialitāti. |
| --- | --- |

c)

ievēro visu attiecīgā kuģa dokumentu konfidencialitāti.

7.   Novērotāja uzkāpšana uz kuģa un nokāpšana no tā

Novērotāju uzņem uz kuģa tā īpašnieka izvēlētā ostā.

Kuģa īpašnieks vai viņa pārstāvis 10 dienas pirms novērotāja uzņemšanas uz kuģa paziņo Gabonai dienu, laiku un ostu, kurā novērotāju paredzēts uzņemt uz kuģa. Ja novērotāju uz kuģa uzņem ārvalsts ostā, viņa ceļa izdevumus līdz iekāpšanas ostai sedz kuģa īpašnieks.

Ja novērotājs neierodas 12 stundu laikā pēc paredzētās dienas un laika, kuģa īpašnieks tiek automātiski atbrīvots no pienākuma uzņemt šādu novērotāju. Kuģis var brīvi atstāt ostu un uzsākt zvejas darbības.

Ja novērotājs nenokāpj no kuģa Gabonas ostā, kuģa īpašnieks par saviem līdzekļiem nodrošina iespējami drīzu novērotāja nogādāšanu Gabonā.

8.   Novērotāja uzdevumi

Novērotājs veic šādus uzdevumus:

| a) | novēro kuģa zvejas darbības; |
| --- | --- |

a)

novēro kuģa zvejas darbības;

| b) | pārbauda kuģa atrašanās vietu zvejas darbību laikā; |
| --- | --- |

b)

pārbauda kuģa atrašanās vietu zvejas darbību laikā;

| c) | ņem bioloģiskos paraugus zinātniskajām programmām; |
| --- | --- |

c)

ņem bioloģiskos paraugus zinātniskajām programmām;

| d) | atzīmē izmantotos zvejas rīkus; |
| --- | --- |

d)

atzīmē izmantotos zvejas rīkus;

| e) | pārbauda kuģa žurnālā reģistrētos datus par nozveju Gabonas zvejas zonā; |
| --- | --- |

e)

pārbauda kuģa žurnālā reģistrētos datus par nozveju Gabonas zvejas zonā;

| f) | pārbauda piezvejas procentuālo apmēru un novērtē zivju izmetumu daudzumu; |
| --- | --- |

f)

pārbauda piezvejas procentuālo apmēru un novērtē zivju izmetumu daudzumu;

| g) | vismaz reizi nedēļā, kamēr kuģis zvejo Gabonas zonā, pa radio, faksu vai e-pastu paziņo savus novērojumus, tostarp uz kuģa paturēto nozvejas un piezvejas apjomu. |
| --- | --- |

g)

vismaz reizi nedēļā, kamēr kuģis zvejo Gabonas zonā, pa radio, faksu vai e-pastu paziņo savus novērojumus, tostarp uz kuģa paturēto nozvejas un piezvejas apjomu.

9.   Novērotāja ziņojums

Pirms nokāpšanas no kuģa novērotājs iepazīstina kuģa kapteini ar savu novērojumu ziņojumu. Kuģa kapteinim ir tiesības ierakstīt novērotāja ziņojumā savas piezīmes. Ziņojumu paraksta novērotājs un kapteinis. Kapteinis saņem novērotāja ziņojuma kopiju.

Novērotājs nodod savu ziņojumu Gabonai, kas 8 darbdienu laikā pēc novērotāja nokāpšanas no kuģa nosūta vienu kopiju ES.

Šā pielikuma papildinājumi

| 1. | Pielikuma 1. papildinājums – Licences pieprasījuma veidlapa |
| --- | --- |

1.

Pielikuma 1. papildinājums – Licences pieprasījuma veidlapa

| 2. | Pielikuma 2. papildinājums – Tehnisko datu lapa |
| --- | --- |

2.

Pielikuma 2. papildinājums – Tehnisko datu lapa

| 3. | Pielikuma 3. papildinājums – Zvejas žurnāls |
| --- | --- |

3.

Pielikuma 3. papildinājums – Zvejas žurnāls

| 4. | Pielikuma 4. papildinājums – VMS atrašanās vietas ziņojuma formāts |
| --- | --- |

4.

Pielikuma 4. papildinājums – VMS atrašanās vietas ziņojuma formāts

| 5. | Pielikuma 5. papildinājums – Gabonas zvejas zonas robežas |
| --- | --- |

5.

Pielikuma 5. papildinājums – Gabonas zvejas zonas robežas

| 6. | Pielikuma 6. papildinājums – Zvejas darbību elektroniska paziņošana |
| --- | --- |

6.

Pielikuma 6. papildinājums – Zvejas darbību elektroniska paziņošana

1. papildinājums

ZIVSAIMNIECĪBAS NOLĪGUMS STARP GABONU UN EIROPAS SAVIENĪBU

ZVEJAS LICENCES PIEPRASĪJUMS

Image

2. papildinājums

TEHNISKO DATU LAPA

| Zvejas zona |
| --- |
| Tālāk par 12 jūras jūdzēm no bāzes līnijas, izņemot kuģošanai un zvejai aizliegtās zonas, kas noteiktas 5. papildinājumā. |
| Atļautās kategorijas: |
| Tunzivju seineri
  Kuģi tunzivju zvejai ar makšķerēm |
| Piezveja: |
| Atbilstīgi ICCAT un FAO ieteikumiem. |
| Maksas un tilpība: |
| Maksa par nozvejas tonnu | Tunzivju seineriem un kuģiem tunzivju zvejai ar makšķerēm:






  — | 1. gadā: EUR 55 par tonnu |

Zvejas zona

Tālāk par 12 jūras jūdzēm no bāzes līnijas, izņemot kuģošanai un zvejai aizliegtās zonas, kas noteiktas 5. papildinājumā.

Atļautās kategorijas:

Tunzivju seineri

Kuģi tunzivju zvejai ar makšķerēm

Piezveja:

Atbilstīgi ICCAT un FAO ieteikumiem.

Maksas un tilpība:

Maksa par nozvejas tonnu

Tunzivju seineriem un kuģiem tunzivju zvejai ar makšķerēm:

—

1. gadā: EUR 55 par tonnu

| — | 2. un 3. gadā: EUR 65 par tonnu |
| --- | --- |

—

2. un 3. gadā: EUR 65 par tonnu

Ikgadējā valsts nodeva

Tunzivju seineriem un kuģiem tunzivju zvejai ar makšķerēm:

EUR 13 750 gadā, uz protokola termiņa laiku

Zvejottiesīgo kuģu skaits

27 tunzivju seineri;

8 kuģi tunzivju zvejai ar makšķerēm

Cita informācija:

Novērotāji uz 25 % zvejottiesīgo kuģu – vienotas likmes maksājums: EUR 200 katram kuģim gadā.

Jūrnieki: 20 % ĀKK valstu izcelsmes jūrnieki.

3. papildinājums

Zvejas žurnāls

Image

4. papildinājums

VMS ZIŅOJUMI GABONAI

ZIŅOJUMS PAR ATRAŠANĀS VIETU

| Datu elements | Lauka kods | Obligāti vai fakultatīvi | Piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Ieraksta sākums | SR | O | Sistēmas dati: norāda ieraksta sākumu |
| Adresāts | AD | O | Ziņojuma dati: informācijas saņēmējas valsts ISO trīsburtu kods (ISO-3166) |
| Sūtītājs | FR | O | Ziņojuma dati: informācijas sūtītājas valsts ISO trīsburtu kods (ISO-3166) |
| Karoga valsts | FS | O | Ziņojuma dati: karoga valsts ISO trīsburtu kods (ISO-3166) |
| Ziņojuma tips | TM | O | Ziņojuma dati: ziņojuma tips (“ENT”, “POS” vai “EXI”) |
| Radio izsaukuma signāls (IRCS) | RC | O | Kuģa dati: kuģa starptautiskais radio izsaukuma signāls (IRCS) |
| Līgumslēdzējas puses iekšējais atsauces numurs | IR | F | Kuģa dati: līgumslēdzējas puses unikālais kuģa numurs ISO trīsburtu kods (ISO-3166), aiz kura norādīts numurs |
| Ārējais reģistrācijas numurs | XR | O | Kuģa dati: kuģa borta numurs (ISO 8859.1) |
| Ģeogrāfiskais platums | LT | O | Kuģa ģeogrāfiskā atrašanās vieta: atrašanās vieta grādos un decimālgrādos Z/D DDMM (WGS84) |
| Ģeogrāfiskais garums | LG | O | Kuģa ģeogrāfiskā atrašanās vieta: atrašanās vieta grādos un decimālgrādos A/R DDMM (WGS84) |
| Kurss | CO | O | Kuģa kurss 360° skalā |
| Ātrums | SP | O | Kuģa ātrums mezglos ar desmitdaļām |
| Datums | DA | O | Kuģa ģeogrāfiskā atrašanās vieta: kuģa atrašanās vietas reģistrēšanas datums pēc UTC (GGGGMMDD) |
| Laiks | TI | O | Kuģa ģeogrāfiskā atrašanās vieta: kuģa atrašanās vietas reģistrēšanas datums pēc UTC (HHMM) |
| Ieraksta beigas | ER | O | Sistēmas dati: apzīmē ieraksta beigas |

Datu elements

Lauka kods

Obligāti vai fakultatīvi

Piezīmes

Ieraksta sākums

SR

O

Sistēmas dati: norāda ieraksta sākumu

Adresāts

AD

O

Ziņojuma dati: informācijas saņēmējas valsts ISO trīsburtu kods (ISO-3166)

Sūtītājs

FR

O

Ziņojuma dati: informācijas sūtītājas valsts ISO trīsburtu kods (ISO-3166)

Karoga valsts

FS

O

Ziņojuma dati: karoga valsts ISO trīsburtu kods (ISO-3166)

Ziņojuma tips

TM

O

Ziņojuma dati: ziņojuma tips (“ENT”, “POS” vai “EXI”)

Radio izsaukuma signāls (IRCS)

RC

O

Kuģa dati: kuģa starptautiskais radio izsaukuma signāls (IRCS)

Līgumslēdzējas puses iekšējais atsauces numurs

IR

F

Kuģa dati: līgumslēdzējas puses unikālais kuģa numurs ISO trīsburtu kods (ISO-3166), aiz kura norādīts numurs

Ārējais reģistrācijas numurs

XR

O

Kuģa dati: kuģa borta numurs (ISO 8859.1)

Ģeogrāfiskais platums

LT

O

Kuģa ģeogrāfiskā atrašanās vieta: atrašanās vieta grādos un decimālgrādos Z/D DDMM (WGS84)

Ģeogrāfiskais garums

LG

O

Kuģa ģeogrāfiskā atrašanās vieta: atrašanās vieta grādos un decimālgrādos A/R DDMM (WGS84)

Kurss

CO

O

Kuģa kurss 360° skalā

Ātrums

SP

O

Kuģa ātrums mezglos ar desmitdaļām

Datums

DA

O

Kuģa ģeogrāfiskā atrašanās vieta: kuģa atrašanās vietas reģistrēšanas datums pēc UTC (GGGGMMDD)

Laiks

TI

O

Kuģa ģeogrāfiskā atrašanās vieta: kuģa atrašanās vietas reģistrēšanas datums pēc UTC (HHMM)

Ieraksta beigas

ER

O

Sistēmas dati: apzīmē ieraksta beigas

Datus pārraida pēc šāda parauga:

| 1) | izmantotie apzīmējumi atbilst standartam ISO 8859.1; |
| --- | --- |

1)

izmantotie apzīmējumi atbilst standartam ISO 8859.1;

| 2) | divas diagonālas svītras (//) un burti “SR” norāda ziņojuma sākumu; |
| --- | --- |

2)

divas diagonālas svītras (//) un burti “SR” norāda ziņojuma sākumu;

| 3) | katru datu elementu identificē ar tā kodu un atdala no citiem datu elementiem ar divkāršu slīpsvītru (//); |
| --- | --- |

3)

katru datu elementu identificē ar tā kodu un atdala no citiem datu elementiem ar divkāršu slīpsvītru (//);

| 4) | datu elementa kodu no datiem atdala ar vienu slīpsvītru (/); |
| --- | --- |

4)

datu elementa kodu no datiem atdala ar vienu slīpsvītru (/);

| 5) | burti “ER” un divas diagonālas svītras (//) norāda ieraksta beigas; |
| --- | --- |

5)

burti “ER” un divas diagonālas svītras (//) norāda ieraksta beigas;

| 6) | fakultatīvie datu elementi jānorāda starp ieraksta sākumu un beigām. |
| --- | --- |

6)

fakultatīvie datu elementi jānorāda starp ieraksta sākumu un beigām.

5. papildinājums

GABONAS ZVEJAS ZONAS ROBEŽAS

ZVEJAS ZONAS KOORDINĀTAS

Gabonas kompetentās iestādes paziņo ES kompetentajiem dienestiem Gabonas bāzes līnijas, zvejas zonas un kuģošanai un zvejai aizliegto zonu ģeogrāfiskās koordinātas. Gabonas iestādes arī apņemas visas izmaiņas saistībā ar šīm robežām paziņot vismaz mēnesi iepriekš.

6. papildinājums

a)   Vadlīnijas par zvejas darbību datu elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas (ERS) sistēmas pārvaldību un īstenošanu

Atsauce: ES un Gabonas Zivsaimniecības nolīguma protokola pielikums

Vispārīgi noteikumi

| 1) | Visiem ES zvejas kuģiem jābūt aprīkotiem ar elektronisku reģistrācijas un ziņošanas sistēmu (turpmāk “ERS”), kas visu laiku, kamēr kuģis atrodas Gabonas ūdeņos, spēj reģistrēt un pārsūtīt datus par kuģa zvejas darbībām (turpmāk “ERS dati”). |
| --- | --- |

1)

Visiem ES zvejas kuģiem jābūt aprīkotiem ar elektronisku reģistrācijas un ziņošanas sistēmu (turpmāk “ERS”), kas visu laiku, kamēr kuģis atrodas Gabonas ūdeņos, spēj reģistrēt un pārsūtīt datus par kuģa zvejas darbībām (turpmāk “ERS dati”).

| 2) | ES kuģim, kas nav aprīkots ar ERS sistēmu vai kuram ERS sistēma nedarbojas, nav atļauts ieiet Gabonas ūdeņos, lai tur veiktu zvejas darbības. |
| --- | --- |

2)

ES kuģim, kas nav aprīkots ar ERS sistēmu vai kuram ERS sistēma nedarbojas, nav atļauts ieiet Gabonas ūdeņos, lai tur veiktu zvejas darbības.

| 3) | ERS datus pārraida saskaņā ar kuģa karoga valsts procedūrām, sākotnēji tos nosūtot karoga valsts Zvejas uzraudzības centram (turpmāk “FMC”), kas pēc tam nodrošina to automātisku pieejamību Gabonas Zvejas uzraudzības centram. |
| --- | --- |

3)

ERS datus pārraida saskaņā ar kuģa karoga valsts procedūrām, sākotnēji tos nosūtot karoga valsts Zvejas uzraudzības centram (turpmāk “FMC”), kas pēc tam nodrošina to automātisku pieejamību Gabonas Zvejas uzraudzības centram.

| 4) | Karoga valsts un Gabona nodrošina, ka to Zvejas uzraudzības centru rīcībā ir datoraprīkojums un vajadzīgā programmatūra ERS datu automātiskai pārraidei XML formātā, kas pieejams tīmekļa vietnē http://ec.europa.eu/cfp/control/codes/index_en.htm, un ir izveidota drošības procedūra, kas ļauj ERS datus reģistrēt un uzglabāt datorlasāmā formātā vismaz 3 gadus. |
| --- | --- |

4)

Karoga valsts un Gabona nodrošina, ka to Zvejas uzraudzības centru rīcībā ir datoraprīkojums un vajadzīgā programmatūra ERS datu automātiskai pārraidei XML formātā, kas pieejams tīmekļa vietnē http://ec.europa.eu/cfp/control/codes/index_en.htm, un ir izveidota drošības procedūra, kas ļauj ERS datus reģistrēt un uzglabāt datorlasāmā formātā vismaz 3 gadus.

| 5) | Jebkādu minētā formāta grozījumu vai atjauninājumu identificē un datē, un tam jābūt darba kārtībā pēc 6 mēnešiem, skaitot no tā ieviešanas dienas. |
| --- | --- |

5)

Jebkādu minētā formāta grozījumu vai atjauninājumu identificē un datē, un tam jābūt darba kārtībā pēc 6 mēnešiem, skaitot no tā ieviešanas dienas.

| 6) | ERS datu pārraidīšanai jāizmanto elektroniski saziņas līdzekļi, ko ES vārdā pārvalda Eiropas Komisija un kas zināmi kā DEH līdzekļi (Data Exchange Highway). |
| --- | --- |

6)

ERS datu pārraidīšanai jāizmanto elektroniski saziņas līdzekļi, ko ES vārdā pārvalda Eiropas Komisija un kas zināmi kā DEH līdzekļi (Data Exchange Highway).

| 7) | Karoga valsts un Gabona izraugās katru korespondenta ERS, kas kalpos kā kontaktpunkts.






  a) | Korespondenta ERS izraugās uz laikposmu, kas nav īsāks par 6 mēnešiem. |
| --- | --- | --- |

7)

Karoga valsts un Gabona izraugās katru korespondenta ERS, kas kalpos kā kontaktpunkts.

a)

Korespondenta ERS izraugās uz laikposmu, kas nav īsāks par 6 mēnešiem.

| b) | Karoga valsts FMC un Gabonas FMC savas attiecīgās korespondenta ERS kontaktinformāciju (vārdus, adreses, tālruņa un faksa numurus un e-pastus) paziņo viens otram, pirms piegādātājs sācis ERS izveidi. |
| --- | --- |

b)

Karoga valsts FMC un Gabonas FMC savas attiecīgās korespondenta ERS kontaktinformāciju (vārdus, adreses, tālruņa un faksa numurus un e-pastus) paziņo viens otram, pirms piegādātājs sācis ERS izveidi.

| c) | Jebkādas izmaiņas korespondenta ERS kontaktinformācijā jāpaziņo nekavējoties. |
| --- | --- |

c)

Jebkādas izmaiņas korespondenta ERS kontaktinformācijā jāpaziņo nekavējoties.

ERS datu reģistrēšana un paziņošana

| 8) | ES zvejas kuģim:






  a) | reizi dienā jāpaziņo ERS dati par katru iepriekšējo dienu, kas pavadīta Gabonas ūdeņos; |
| --- | --- | --- |

8)

ES zvejas kuģim:

a)

reizi dienā jāpaziņo ERS dati par katru iepriekšējo dienu, kas pavadīta Gabonas ūdeņos;

| b) | par katru zvejas darbību jāreģistrē visu nozvejoto un uz kuģa paturēto sugu (mērķsugu, piezvejas vai izmetumu) apjoms; |
| --- | --- |

b)

par katru zvejas darbību jāreģistrē visu nozvejoto un uz kuģa paturēto sugu (mērķsugu, piezvejas vai izmetumu) apjoms;

| c) | par katru sugu, kas norādīta Gabonas izdotā zvejas atļaujā, jānorāda arī nulles apjoma nozveja; |
| --- | --- |

c)

par katru sugu, kas norādīta Gabonas izdotā zvejas atļaujā, jānorāda arī nulles apjoma nozveja;

| d) | norādot katru sugu, jāizmanto FAO trīsburtu kods; |
| --- | --- |

d)

norādot katru sugu, jāizmanto FAO trīsburtu kods;

| e) | nozvejas daudzumu ieraksta, norāda dzīvsvara kilogramus un, ja vajadzīgs, īpatņu skaitu; |
| --- | --- |

e)

nozvejas daudzumu ieraksta, norāda dzīvsvara kilogramus un, ja vajadzīgs, īpatņu skaitu;

| f) | par katru sugu ERS datos jāreģistrē citā kuģī pārkrautie un/vai izkrautie daudzumi; |
| --- | --- |

f)

par katru sugu ERS datos jāreģistrē citā kuģī pārkrautie un/vai izkrautie daudzumi;

| g) | katru reizi, kad kuģis ieiet Gabonas ūdeņos (“COE” ziņojums) vai iziet no tiem (“COX” ziņojums), ERS datos jāreģistrē īpašs ziņojums, kurā par katru Gabonas izdotajā zvejas atļaujā norādīto sugu ietverti daudzumi, kas paturēti uz kuģa pēc katras ieiešanas šajos ūdeņos; |
| --- | --- |

g)

katru reizi, kad kuģis ieiet Gabonas ūdeņos (“COE” ziņojums) vai iziet no tiem (“COX” ziņojums), ERS datos jāreģistrē īpašs ziņojums, kurā par katru Gabonas izdotajā zvejas atļaujā norādīto sugu ietverti daudzumi, kas paturēti uz kuģa pēc katras ieiešanas šajos ūdeņos;

| h) | katru dienu saskaņā ar iepriekš 3. punktā minēto formātu jāpārraida ERS dati karoga valsts FMC līdz plkst. 23.59 pēc UTC. |
| --- | --- |

h)

katru dienu saskaņā ar iepriekš 3. punktā minēto formātu jāpārraida ERS dati karoga valsts FMC līdz plkst. 23.59 pēc UTC.

| 9) | Kapteinis atbild par reģistrēto un pārraidīto ERS datu pareizību. |
| --- | --- |

9)

Kapteinis atbild par reģistrēto un pārraidīto ERS datu pareizību.

| 10) | Karoga valsts FMC automātiski un nekavējoties nosūta ERS datus Gabonas FMC. |
| --- | --- |

10)

Karoga valsts FMC automātiski un nekavējoties nosūta ERS datus Gabonas FMC.

| 11) | Gabonas FMC apstiprina ERS datu saņemšanu, nosūtot atbildes ziņojumu, un ievēro konfidencialitāti attiecībā pret šiem datiem. |
| --- | --- |

11)

Gabonas FMC apstiprina ERS datu saņemšanu, nosūtot atbildes ziņojumu, un ievēro konfidencialitāti attiecībā pret šiem datiem.

Kuģa ERS sistēmas traucējumi un/vai nespēja kuģim un karoga valsts FMC apmainīties ar ERS datiem

| 12) | Karoga valsts nekavējoties informē tā kuģa kapteini un/vai īpašnieku, vai pārstāvi, kas kuģo ar attiecīgās valsts karogu, par visiem tehniskiem traucējumiem, kas atgadās kuģa ERS sistēmas darbībā vai nespēju kuģim un karoga valsts FMC apmainīties ar ERS datiem. |
| --- | --- |

12)

Karoga valsts nekavējoties informē tā kuģa kapteini un/vai īpašnieku, vai pārstāvi, kas kuģo ar attiecīgās valsts karogu, par visiem tehniskiem traucējumiem, kas atgadās kuģa ERS sistēmas darbībā vai nespēju kuģim un karoga valsts FMC apmainīties ar ERS datiem.

| 13) | Karoga valsts informē Gabonu par konstatētajiem traucējumiem un veiktajiem korektīvajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

13)

Karoga valsts informē Gabonu par konstatētajiem traucējumiem un veiktajiem korektīvajiem pasākumiem.

| 14) | Kuģa ERS sistēmas nedarbošanās gadījumā kuģa kapteinis un/vai īpašnieks nodrošina, ka ERS sistēma tiek salabota vai aizstāta ar citu 10 dienu laikā. Ja kuģis piestāj ostā šo 10 dienu laikā, Gabonas ūdeņos zvejas darbību tas var atsākt vienīgi tad, ja ERS sistēma ir pilnīgā darba kārtībā, izņemot gadījumus, kad Gabona izdevusi īpašu atļauju. |
| --- | --- |

14)

Kuģa ERS sistēmas nedarbošanās gadījumā kuģa kapteinis un/vai īpašnieks nodrošina, ka ERS sistēma tiek salabota vai aizstāta ar citu 10 dienu laikā. Ja kuģis piestāj ostā šo 10 dienu laikā, Gabonas ūdeņos zvejas darbību tas var atsākt vienīgi tad, ja ERS sistēma ir pilnīgā darba kārtībā, izņemot gadījumus, kad Gabona izdevusi īpašu atļauju.

| 15) | Zvejas kuģis, kura ERS sistēmā konstatēti tehniski traucējumi, no ostas var iziet tikai tad, ja pirms tam:






  a) | ir atjaunota kuģa ERS sistēmas darbība tādā līmenī, kas apmierina gan karoga valsti, gan Gabonu; vai |
| --- | --- | --- |

15)

Zvejas kuģis, kura ERS sistēmā konstatēti tehniski traucējumi, no ostas var iziet tikai tad, ja pirms tam:

a)

ir atjaunota kuģa ERS sistēmas darbība tādā līmenī, kas apmierina gan karoga valsti, gan Gabonu; vai

| b) | ir saņemta attiecīga karoga valsts atļauja. Pēdējā gadījumā karoga valsts par savu lēmumu informē Gabonu pirms kuģa iziešanas no ostas. |
| --- | --- |

b)

ir saņemta attiecīga karoga valsts atļauja. Pēdējā gadījumā karoga valsts par savu lēmumu informē Gabonu pirms kuģa iziešanas no ostas.

| 16) | Katram ES kuģim, kas veic zvejas darbības Gabonas ūdeņos un kam ERS sistēmā konstatēta kļūme, katru dienu līdz plkst. 23.59 pēc UTC jāpārraida ERS dati savas karoga valsts FMC, izmantojot jebkuru citu elektronisku saziņas līdzekli, kas pieejams Gabonas FMC. |
| --- | --- |

16)

Katram ES kuģim, kas veic zvejas darbības Gabonas ūdeņos un kam ERS sistēmā konstatēta kļūme, katru dienu līdz plkst. 23.59 pēc UTC jāpārraida ERS dati savas karoga valsts FMC, izmantojot jebkuru citu elektronisku saziņas līdzekli, kas pieejams Gabonas FMC.

| 17) | ERS datus, ko nav bijis iespējams nosūtīt Gabonai ar ERS sistēmas starpniecību 10. punktā minēto traucējumu dēļ, karoga valsts FMC nosūta Gabonas FMC tādā elektroniskā formātā, par kuru šie centri ir savstarpēji vienojušies. Šādu alternatīvu nosūtīšanu uzskata par prioritāru, ņemot vērā, ka parasti piemērojamais nosūtīšanas termiņš var tikt neievērots. |
| --- | --- |

17)

ERS datus, ko nav bijis iespējams nosūtīt Gabonai ar ERS sistēmas starpniecību 10. punktā minēto traucējumu dēļ, karoga valsts FMC nosūta Gabonas FMC tādā elektroniskā formātā, par kuru šie centri ir savstarpēji vienojušies. Šādu alternatīvu nosūtīšanu uzskata par prioritāru, ņemot vērā, ka parasti piemērojamais nosūtīšanas termiņš var tikt neievērots.

| 18) | Ja 3 dienas pēc kārtas Gabonas FMC nesaņem kuģa ERS datus, Gabona var pieprasīt kuģim nekavējoties atgriezties Gabonas izraudzītā ostā, lai veiktu izmeklēšanu. |
| --- | --- |

18)

Ja 3 dienas pēc kārtas Gabonas FMC nesaņem kuģa ERS datus, Gabona var pieprasīt kuģim nekavējoties atgriezties Gabonas izraudzītā ostā, lai veiktu izmeklēšanu.

FMC traucējumi – ERS datu nesaņemšana Gabonas Zvejas uzraudzības centrā

| 19) | Ja FMC nesaņem ERS datus, tā korespondenta ERS par to nekavējoties informē cita FMC korespondenta ERS un vajadzības gadījumā sadarbojas, lai rastu problēmas risinājumu. |
| --- | --- |

19)

Ja FMC nesaņem ERS datus, tā korespondenta ERS par to nekavējoties informē cita FMC korespondenta ERS un vajadzības gadījumā sadarbojas, lai rastu problēmas risinājumu.

| 20) | Pirms ERS darbības sākuma karoga valsts FMC un Gabonas FMC savstarpēji vienojas par alternatīviem elektroniskās saziņas līdzekļiem, kuri jāizmanto ERS datu nosūtīšanā, ja FMC konstatēti traucējumi, un nekavējoties informē viens otru par visām izmaiņām. |
| --- | --- |

20)

Pirms ERS darbības sākuma karoga valsts FMC un Gabonas FMC savstarpēji vienojas par alternatīviem elektroniskās saziņas līdzekļiem, kuri jāizmanto ERS datu nosūtīšanā, ja FMC konstatēti traucējumi, un nekavējoties informē viens otru par visām izmaiņām.

| 21) | Ja Gabonas FMC paziņo, ka ERS dati nav saņemti, karoga valsts FMC identificē problēmas iemeslus un veic atbilstīgus pasākumus problēmas atrisināšanai. Karoga valsts FMC 24 stundu laikā pēc traucējumu konstatēšanas informē Gabonas FMC un ES par rezultātiem un veiktajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

21)

Ja Gabonas FMC paziņo, ka ERS dati nav saņemti, karoga valsts FMC identificē problēmas iemeslus un veic atbilstīgus pasākumus problēmas atrisināšanai. Karoga valsts FMC 24 stundu laikā pēc traucējumu konstatēšanas informē Gabonas FMC un ES par rezultātiem un veiktajiem pasākumiem.

| 22) | Ja problēmas atrisināšanai nepieciešamas vairāk nekā 24 stundas, trūkstošos ERS datus karoga valsts FMC nekavējoties nosūta Gabonas FMC, izmantojot vienu no alternatīvajām elektroniskās paziņošanas iespējām, kas paredzētas 17. punktā. |
| --- | --- |

22)

Ja problēmas atrisināšanai nepieciešamas vairāk nekā 24 stundas, trūkstošos ERS datus karoga valsts FMC nekavējoties nosūta Gabonas FMC, izmantojot vienu no alternatīvajām elektroniskās paziņošanas iespējām, kas paredzētas 17. punktā.

| 23) | Gabona informē savus kompetentos kontroles dienestus (MCS), lai Gabonas FMC neuzskatītu, ka ES kuģi, viena vai otra FMC traucējumu dēļ nenosūtot ERS datus, ir izdarījuši pārkāpumu. |
| --- | --- |

23)

Gabona informē savus kompetentos kontroles dienestus (MCS), lai Gabonas FMC neuzskatītu, ka ES kuģi, viena vai otra FMC traucējumu dēļ nenosūtot ERS datus, ir izdarījuši pārkāpumu.

FMC uzturēšana

| 24) | Uzturēšana, ko plānojis FMC (tehniskās apkopes programma) un kas var ietekmēt ERS datu apmaiņu, jāpaziņo otram FMC vismaz 72 stundas iepriekš, ja iespējams, norādot apkopes datumu un ilgumu. Par neplānotām apkopēm šādu informāciju otram FMC nosūta, tiklīdz tas ir iespējams. |
| --- | --- |

24)

Uzturēšana, ko plānojis FMC (tehniskās apkopes programma) un kas var ietekmēt ERS datu apmaiņu, jāpaziņo otram FMC vismaz 72 stundas iepriekš, ja iespējams, norādot apkopes datumu un ilgumu. Par neplānotām apkopēm šādu informāciju otram FMC nosūta, tiklīdz tas ir iespējams.

| 25) | Apkopes laikā ERS datu nosūtīšana var tikt aizturēta, līdz tiek atjaunota sistēmas darbība. Tādēļ attiecīgie ERS dati būs pieejami uzreiz pēc apkopes pabeigšanas. |
| --- | --- |

25)

Apkopes laikā ERS datu nosūtīšana var tikt aizturēta, līdz tiek atjaunota sistēmas darbība. Tādēļ attiecīgie ERS dati būs pieejami uzreiz pēc apkopes pabeigšanas.

| 26) | Ja uzturēšanas pasākumi ir ilgāki par 24 stundām, ERS datus nosūta citam FMC, izmantojot vienu no alternatīvajām elektroniskās paziņošanas iespējām, kas paredzētas 17. punktā. |
| --- | --- |

26)

Ja uzturēšanas pasākumi ir ilgāki par 24 stundām, ERS datus nosūta citam FMC, izmantojot vienu no alternatīvajām elektroniskās paziņošanas iespējām, kas paredzētas 17. punktā.

| 27) | Gabona informē savus kompetentos kontroles dienestus (MCS), lai Gabonas FMC neuzskatītu, ka ES kuģi, viena vai otra FMC traucējumu dēļ nenosūtot ERS datus, ir izdarījuši pārkāpumu. |
| --- | --- |

27)

Gabona informē savus kompetentos kontroles dienestus (MCS), lai Gabonas FMC neuzskatītu, ka ES kuģi, viena vai otra FMC traucējumu dēļ nenosūtot ERS datus, ir izdarījuši pārkāpumu.

---

REGULAS

| 20.9.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 250/24 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 250/24

---

PADOMES REGULA (ES) Nr. 897/2013

(2013. gada 22. jūlijs)

par zvejas iespēju iedalīšanu atbilstīgi protokolam, kurā noteiktas zvejas iespējas un finansiālais ieguldījums, kas paredzēts Eiropas Savienības un Gabonas Republikas Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | 2007. gada 16. aprīlī Padome, pieņemot Regulu (EK) Nr. 450/2007 (1), apstiprināja Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Gabonas Republiku un Eiropas Kopienu. |
| --- | --- |

(1)

2007. gada 16. aprīlī Padome, pieņemot Regulu (EK) Nr. 450/2007 (1), apstiprināja Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Gabonas Republiku un Eiropas Kopienu.

| (2) | Savienība ir risinājusi sarunas ar Gabonas Republiku par jaunu protokolu, kurš pievienots Partnerattiecību nolīgumam un ar kuru ES kuģiem piešķir zvejas iespējas ūdeņos, kas attiecībā uz zveju ir Gabonas Republikas suverentitātē vai jurisdikcijā. Sarunām noslēdzoties, 2013. gada 24. aprīlī tika parafēts jaunais protokols. |
| --- | --- |

(2)

Savienība ir risinājusi sarunas ar Gabonas Republiku par jaunu protokolu, kurš pievienots Partnerattiecību nolīgumam un ar kuru ES kuģiem piešķir zvejas iespējas ūdeņos, kas attiecībā uz zveju ir Gabonas Republikas suverentitātē vai jurisdikcijā. Sarunām noslēdzoties, 2013. gada 24. aprīlī tika parafēts jaunais protokols.

| (3) | 2013. gada 22. jūlijā Padome pieņēma Lēmumu 2013/462/ES (2) par jaunā protokola parakstīšanu un provizorisku piemērošanu. |
| --- | --- |

(3)

2013. gada 22. jūlijā Padome pieņēma Lēmumu 2013/462/ES (2) par jaunā protokola parakstīšanu un provizorisku piemērošanu.

| (4) | Būtu jānosaka zvejas atļauju vai iespēju iedalīšanas kārtība dalībvalstīm jaunā protokola piemērošanas laikā. |
| --- | --- |

(4)

Būtu jānosaka zvejas atļauju vai iespēju iedalīšanas kārtība dalībvalstīm jaunā protokola piemērošanas laikā.

| (5) | Ja konstatē, ka nav pilnībā izmantotas Savienībai saskaņā ar jauno protokolu iedalītās zvejas atļaujas vai iespējas, Komisija informē attiecīgās dalībvalstis saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1006/2008 (3). Atbildes nesniegšanu termiņā, ko nosaka Padome, uzskata par apstiprinājumu tam, ka attiecīgās dalībvalsts kuģi norādītajā laikposmā pilnībā neizmanto tiem pieejamās zvejas iespējas. Minētais termiņš būtu jānosaka. |
| --- | --- |

(5)

Ja konstatē, ka nav pilnībā izmantotas Savienībai saskaņā ar jauno protokolu iedalītās zvejas atļaujas vai iespējas, Komisija informē attiecīgās dalībvalstis saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1006/2008 (3). Atbildes nesniegšanu termiņā, ko nosaka Padome, uzskata par apstiprinājumu tam, ka attiecīgās dalībvalsts kuģi norādītajā laikposmā pilnībā neizmanto tiem pieejamās zvejas iespējas. Minētais termiņš būtu jānosaka.

| (6) | Lai garantētu Savienības kuģu zvejas darbību atsākšanu, jaunajā protokola ir paredzēts, ka katra puse protokolu var provizoriski piemērot no tā parakstīšanas dienas. Tāpēc šī regula būtu jāpiemēro no jaunā protokola parakstīšanas dienas, |
| --- | --- |

(6)

Lai garantētu Savienības kuģu zvejas darbību atsākšanu, jaunajā protokola ir paredzēts, ka katra puse protokolu var provizoriski piemērot no tā parakstīšanas dienas. Tāpēc šī regula būtu jāpiemēro no jaunā protokola parakstīšanas dienas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Zvejas iespējas atbilstīgi protokolam (turpmāk “protokols”), kurā noteiktas zvejas iespējas un finansiālais ieguldījums, kas paredzēts Eiropas Savienības un Gabonas Republikas Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē, dalībvalstīm tiek iedalītas šādi:

| a) | tunzivju saldētājseineri:







  Francija | : | 12 kuģi, |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | : | 15 kuģi; |

a)

tunzivju saldētājseineri:

Francija

:

12 kuģi,

Spānija

:

15 kuģi;

| b) | kuģi tunzivju zvejai ar makšķerēm:







  Spānija | : | 7 kuģi, |
| --- | --- | --- | --- |
| Francija | : | 1 kuģis. |

b)

kuģi tunzivju zvejai ar makšķerēm:

Spānija

:

7 kuģi,

Francija

:

1 kuģis.

2.   Regulu (EK) Nr. 1006/2008 piemēro, neskarot Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē.

3.   Ja ar 1. punktā minēto dalībvalstu iesniegtajiem zvejas atļauju pieprasījumiem protokolā paredzētās zvejas iespējas netiek apgūtas pilnībā, Komisija var izskatīt jebkuras citas dalībvalsts iesniegtus zvejas atļauju pieprasījumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1006/2008 10. pantu.

4.   Regulas (EK) Nr. 1006/2008 10. panta 1. punktā minētais termiņš, kādā dalībvalstīm ir jāapstiprina, ka tās pilnībā neizmanto piešķirtās zvejas iespējas, ir desmit darbdienas no dienas, kad Komisija tām paziņo to, ka zvejas iespējas netiek pilnībā izmantotas.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no protokola parakstīšanas dienas.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 22. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

C. ASHTON

---

(1)  Padomes Regula (EK) Nr. 450/2007 (2007. gada 16. aprīlis), lai noslēgtu Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Gabonas Republiku un Eiropas Kopienu (OV L 109, 26.4.2007., 1. lpp.).

1

(2)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 1. lpp.

2

Oficiālā Vēstneša

(3)  Padomes Regula (EK) Nr. 1006/2008 (2008. gada 29. septembris) par atļaujām, kuras Kopienas zvejas kuģiem izdod zvejas darbību veikšanai ārpus Kopienas ūdeņiem, un par trešo valstu kuģu piekļuvi Kopienas ūdeņiem un ar ko groza Regulas (EEK) Nr. 2847/93 un (EK) Nr. 1627/94 un atceļ Regulu (EK) Nr. 3317/94 (OV L 286, 29.10.2008., 33. lpp.).

3

---

| 20.9.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 250/26 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 250/26

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 898/2013

(2013. gada 9. septembris)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Aceite de Navarra (ACVN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012 ir atcelta un aizstāta Padomes 2006. gada 20. marta Regula (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (2). |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012 ir atcelta un aizstāta Padomes 2006. gada 20. marta Regula (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (2).

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punktu Spānijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Aceite de Navarra ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punktu Spānijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Aceite de Navarra ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3).

| (3) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc nosaukums Aceite de Navarra būtu jāreģistrē, |
| --- | --- |

(3)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc nosaukums Aceite de Navarra būtu jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu ieraksta reģistrā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 9. septembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

2

(3)  OV C 322, 24.10.2012., 9. lpp.

3

---

PIELIKUMS

Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

1.5. grupa.   Eļļas un tauki (sviests, margarīns, eļļa u. c.)

SPĀNIJA

Aceite de Navarra (ACVN)

---

| 20.9.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 250/28 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 250/28

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 899/2013

(2013. gada 9. septembris)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Aceite de Lucena (ACVN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012 ir atcelta un aizstāta Padomes 2006. gada 20. marta Regula (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (2). |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012 ir atcelta un aizstāta Padomes 2006. gada 20. marta Regula (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (2).

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punktu Spānijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Aceite de Lucena ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punktu Spānijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Aceite de Lucena ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3).

| (3) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc nosaukums Aceite de Lucena būtu jāreģistrē, |
| --- | --- |

(3)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc nosaukums Aceite de Lucena būtu jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu ieraksta reģistrā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 9. septembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

2

(3)  OV C 352, 16.11.2012., 13. lpp.

3

---

PIELIKUMS

Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

1.5. grupa.   Eļļas un tauki (sviests, margarīns, eļļa u. c.)

SPĀNIJA

Aceite de Lucena (ACVN)

---

| 20.9.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 250/30 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 250/30

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 900/2013

(2013. gada 18. septembris),

ar ko nosaka aizliegumu Īrijas karoga kuģiem zvejot jūras zeltplekstes VIIh, VIIj un VIIk zonā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2013. gada 21. janvāra Regulā (ES) Nr. 39/2013, ar ko 2013. gadam nosaka ES kuģiem pieejamās zvejas iespējas no konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras nav starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets (2), ir noteiktas kvotas 2013. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2013. gada 21. janvāra Regulā (ES) Nr. 39/2013, ar ko 2013. gadam nosaka ES kuģiem pieejamās zvejas iespējas no konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras nav starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets (2), ir noteiktas kvotas 2013. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2013. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2013. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2013. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Ar šīs regulas pielikumā norādīto krājumu saistītas zvejas darbības, kuras veic pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegtas no minētajā pielikumā noteiktās dienas. Konkrēti, pēc minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 18. septembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektore

Lowri EVANS

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  OV L 23, 25.1.2013., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 44/TQ39 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Īrija |
| Krājums | PLE/7HJK. |
| Suga | Jūras zeltplekste (Pleuronectes platessa) |
| Zona | VIIh, VIIj un VIIk zona |
| Datums | 21.8.2013. |

Nr.

44/TQ39

Dalībvalsts

Īrija

Krājums

PLE/7HJK.

Suga

Jūras zeltplekste (Pleuronectes platessa)

Zona

VIIh, VIIj un VIIk zona

Datums

21.8.2013.

---

| 20.9.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 250/32 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 250/32

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 901/2013

(2013. gada 19. septembris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 19. septembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | MK | 45,6 |
| XS | 46,1 |
| ZZ | 45,9 |
| 0707 00 05 | MK | 46,1 |
| TR | 121,6 |
| ZZ | 83,9 |
| 0709 93 10 | TR | 134,6 |
| ZZ | 134,6 |
| 0805 50 10 | AR | 125,2 |
| CL | 140,4 |
| IL | 142,1 |
| TR | 117,7 |
| UY | 113,9 |
| ZA | 117,4 |
| ZZ | 126,1 |
| 0806 10 10 | EG | 187,8 |
| TR | 157,7 |
| ZZ | 172,8 |
| 0808 10 80 | AR | 100,7 |
| BA | 105,9 |
| BR | 41,7 |
| CL | 109,8 |
| CN | 66,9 |
| NZ | 139,2 |
| US | 143,0 |
| ZA | 102,1 |
| ZZ | 101,2 |
| 0808 30 90 | AR | 231,4 |
| CL | 29,5 |
| CN | 82,5 |
| TR | 132,4 |
| ZZ | 119,0 |
| 0809 30 | TR | 125,5 |
| ZZ | 125,5 |
| 0809 40 05 | BA | 38,9 |
| XS | 46,6 |
| ZZ | 42,8 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

MK

45,6

XS

46,1

ZZ

45,9

0707 00 05

MK

46,1

TR

121,6

ZZ

83,9

0709 93 10

TR

134,6

ZZ

134,6

0805 50 10

AR

125,2

CL

140,4

IL

142,1

TR

117,7

UY

113,9

ZA

117,4

ZZ

126,1

0806 10 10

EG

187,8

TR

157,7

ZZ

172,8

0808 10 80

AR

100,7

BA

105,9

BR

41,7

CL

109,8

CN

66,9

NZ

139,2

US

143,0

ZA

102,1

ZZ

101,2

0808 30 90

AR

231,4

CL

29,5

CN

82,5

TR

132,4

ZZ

119,0

0809 30

TR

125,5

ZZ

125,5

0809 40 05

BA

38,9

XS

46,6

ZZ

42,8

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

| 20.9.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 250/34 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 250/34

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 902/2013

(2013. gada 19. septembris)

par mājputnu gaļas importa licenču izdošanu atbilstoši pieteikumiem, kas 2013. gada septembra pirmajās septiņās dienās iesniegti saskaņā ar tarifa kvotām, kuras atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 533/2007

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotās TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 31. augusta Regulu (EK) Nr. 1301/2006, ar coy nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (2), un jo īpaši tās 7. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 14. maija Regulu (EK) Nr. 533/2007 par tarifa kvotu atvēršanu un pārvaldīšanu mājputnu gaļas nozarē (3) un jo īpaši tās 5. panta 6. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 533/2007 ir atvērtas tarifa kvotas mājputnu gaļas produktu importam. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 533/2007 ir atvērtas tarifa kvotas mājputnu gaļas produktu importam.

| (2) | Daudzumi, kas ir norādīti importa licenču pieteikumos, kuri iesniegti 2013. gada septembra pirmajās septiņās dienās par apakšperiodu no 2013. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim, attiecībā uz dažām kvotām pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu importa licences var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, ko piemēro pieprasītajiem daudzumiem, |
| --- | --- |

(2)

Daudzumi, kas ir norādīti importa licenču pieteikumos, kuri iesniegti 2013. gada septembra pirmajās septiņās dienās par apakšperiodu no 2013. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim, attiecībā uz dažām kvotām pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu importa licences var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, ko piemēro pieprasītajiem daudzumiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Importa licenču pieteikumiem, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 533/2007 iesniegti par apakšperiodu no 2013. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim, piemēro šīs regulas pielikumā norādīto piešķīruma koeficientu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2013. gada 20. septembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 19. septembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.

2

(3)  OV L 125, 15.5.2007., 9. lpp.

3

---

PIELIKUMS

| Grupas Nr. | Kārtas Nr. | Piešķīruma koeficients importa licenču pieteikumiem, kas iesniegti par apakšperiodu no 1.10.2013.–31.12.2013.
  (%) |
| --- | --- | --- |
| P1 | 09.4067 | 1,479306 |
| P3 | 09.4069 | 0,336429 |

Grupas Nr.

Kārtas Nr.

Piešķīruma koeficients importa licenču pieteikumiem, kas iesniegti par apakšperiodu no 1.10.2013.–31.12.2013.

(%)

P1

09.4067

1,479306

P3

09.4069

0,336429

---

| 20.9.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 250/36 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 250/36

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 903/2013

(2013. gada 19. septembris)

par mājputnu gaļas importa licenču izdošanu atbilstoši pieteikumiem, kas 2013. gada septembra pirmajās septiņās dienās iesniegti saskaņā ar tarifa kvotām, kuras atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 1385/2007

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 31. augusta Regulu (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (2), un jo īpaši tās 7. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 26. novembra Regulu (EK) Nr. 1385/2007, ar ko nosaka Padomes Regulas (EK) Nr. 774/94 piemērošanas kārtību attiecībā uz dažu Kopienas tarifa kvotu atvēršanu un pārvaldību mājputnu gaļai (3), un jo īpaši tās 5. panta 6. punktu,

tā kā:

Daudzumi, kas ir norādīti importa licenču pieteikumos, kuri iesniegti 2013. gada septembra pirmajās septiņās dienās par apakšperiodu no 2013. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim, attiecībā uz dažām kvotām pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu importa licences var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, ko piemēro pieprasītajiem daudzumiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Importa licenču pieteikumiem, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1385/2007 iesniegti par apakšperiodu no 2013. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim, piemēro šīs regulas pielikumā norādīto piešķīruma koeficientu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2013. gada 20 septembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 19. septembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.

2

(3)  OV L 309, 27.11.2007., 47. lpp.

3

---

PIELIKUMS

| Grupas nr. | Kārtas nr. | Piešķīruma koeficients importa licenču pieteikumiem, kas iesniegti par apakšperiodu no 1.10.2013–31.12.2013.
  (%) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 09.4410 | 0,26388 |
| 2 | 09.4411 | 0,263325 |
| 3 | 09.4412 | 0,335355 |
| 4 | 09.4420 | 0,314957 |
| 6 | 09.4422 | 0,323939 |

Grupas nr.

Kārtas nr.

Piešķīruma koeficients importa licenču pieteikumiem, kas iesniegti par apakšperiodu no 1.10.2013–31.12.2013.

(%)

1

09.4410

0,26388

2

09.4411

0,263325

3

09.4412

0,335355

4

09.4420

0,314957

6

09.4422

0,323939

---

| 20.9.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 250/38 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 250/38

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 904/2013

(2013. gada 19. septembris),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1484/95 attiecībā uz reprezentatīvajām cenām mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 143. pantu saistībā ar tās 4. pantu,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 614/2009 par vienotu sistēmu tirdzniecībai ar ovalbumīnu un laktalbumīnu (2) un jo īpaši tās 3. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1484/95 (3) ir noteikti sīki izstrādāti noteikumi papildu ievedmuitas nodokļu sistēmas ieviešanai un reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1484/95 (3) ir noteikti sīki izstrādāti noteikumi papildu ievedmuitas nodokļu sistēmas ieviešanai un reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam.

| (2) | Regulāri pārbaudot datus, uz kuriem balstīta reprezentatīvo cenu noteikšana mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam, kļuvis skaidrs, ka ir jāgroza reprezentatīvās cenas konkrētu produktu ievešanai, ņemot vērā cenu svārstības atkarībā no produktu izcelsmes. |
| --- | --- |

(2)

Regulāri pārbaudot datus, uz kuriem balstīta reprezentatīvo cenu noteikšana mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam, kļuvis skaidrs, ka ir jāgroza reprezentatīvās cenas konkrētu produktu ievešanai, ņemot vērā cenu svārstības atkarībā no produktu izcelsmes.

| (3) | Tāpēc Regula (EK) Nr. 1484/95 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc Regula (EK) Nr. 1484/95 būtu attiecīgi jāgroza.

| (4) | Tā kā jānodrošina šā pasākuma piemērošana iespējami drīzāk pēc laboto datu nosūtīšanas, šai regulai būtu jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā. |
| --- | --- |

(4)

Tā kā jānodrošina šā pasākuma piemērošana iespējami drīzāk pēc laboto datu nosūtīšanas, šai regulai būtu jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1484/95 I pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 19. septembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 181, 14.7.2009., 8. lpp.

2

(3)  OV L 145, 29.6.1995., 47. lpp.

3

---

PIELIKUMS

“I PIELIKUMS

| KN kods | Preču apraksts | Reprezentatīvā cena
  (EUR/100 kg) | Regulas 3. panta 3. punktā minētais nodrošinājums
  (EUR/100 kg) | Izcelsme (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Nesadalītas, saldētas vistas, t. s. “70 % cāļi” | 134,0 | 0 | AR |
| 0207 12 90 | Nesadalītas, saldētas vistas, t. s. “65 % cāļi” | 146,6 | 0 | AR |
| 158,9 | 0 | BR |
| 0207 14 10 | Atkauloti, saldēti gaiļu vai vistu gabali | 296,3 | 1 | AR |
| 244,5 | 17 | BR |
| 312,3 | 0 | CL |
| 252,2 | 14 | TH |
| 0207 27 10 | Atkauloti, saldēti tītaru gabali | 317,7 | 0 | BR |
| 274,9 | 7 | CL |
| 0408 91 80 | Olu dzeltenumi | 560,6 | 0 | AR |
| 1602 32 11 | Termiski neapstrādāti gaiļa vai vistas gaļas izstrādājumi | 277,6 | 3 | BR |
| 330,5 | 0 | CL |

KN kods

Preču apraksts

Reprezentatīvā cena

(EUR/100 kg)

Regulas 3. panta 3. punktā minētais nodrošinājums

(EUR/100 kg)

Izcelsme (1)

0207 12 10

Nesadalītas, saldētas vistas, t. s. “70 % cāļi”

134,0

0

AR

0207 12 90

Nesadalītas, saldētas vistas, t. s. “65 % cāļi”

146,6

0

AR

158,9

0

BR

0207 14 10

Atkauloti, saldēti gaiļu vai vistu gabali

296,3

1

AR

244,5

17

BR

312,3

0

CL

252,2

14

TH

0207 27 10

Atkauloti, saldēti tītaru gabali

317,7

0

BR

274,9

7

CL

0408 91 80

Olu dzeltenumi

560,6

0

AR

1602 32 11

Termiski neapstrādāti gaiļa vai vistas gaļas izstrādājumi

277,6

3

BR

330,5

0

CL

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.”

1

---

LĒMUMI

| 20.9.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 250/40 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 250/40

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2013. gada 13. septembris),

ar ko apstiprina Kipras makroekonomikas korekciju programmu un atceļ Lēmumu 2013/236/ES

(2013/463/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 472/2013 (2013. gada 21. maijs) par to eurozonas dalībvalstu ekonomiskās un budžeta uzraudzības pastiprināšanu, kurās ir vai kurām draud nopietnas finanšu stabilitātes grūtības (1), un jo īpaši tās 7. panta 2. un 5. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Regulu (ES) Nr. 472/2013 piemēro dalībvalstīm, kuras tās spēkā stāšanās brīdī jau saņem finanšu palīdzību, tostarp no Eiropas Stabilitātes mehānisma (ESM). |
| --- | --- |

(1)

Regulu (ES) Nr. 472/2013 piemēro dalībvalstīm, kuras tās spēkā stāšanās brīdī jau saņem finanšu palīdzību, tostarp no Eiropas Stabilitātes mehānisma (ESM).

| (2) | Regulā (ES) Nr. 472/2013 izklāstīti noteikumi dalībvalstu, kas saņem finanšu palīdzību, makroekonomikas korekciju programmu apstiprināšanai; minētajiem noteikumiem jābūt saskaņā ar Līgumu par Eiropas Stabilizācijas mehānisma izveidi. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (ES) Nr. 472/2013 izklāstīti noteikumi dalībvalstu, kas saņem finanšu palīdzību, makroekonomikas korekciju programmu apstiprināšanai; minētajiem noteikumiem jābūt saskaņā ar Līgumu par Eiropas Stabilizācijas mehānisma izveidi.

| (3) | Pēc Kipras 2012. gada 25. jūnija finanšu palīdzības pieprasījuma no ESM Padome 2013. gada 25. aprīlī ar Lēmumu 2013/236/ES (2) nolēma, ka Kiprai strikti jāīsteno makroekonomikas korekciju programma. |
| --- | --- |

(3)

Pēc Kipras 2012. gada 25. jūnija finanšu palīdzības pieprasījuma no ESM Padome 2013. gada 25. aprīlī ar Lēmumu 2013/236/ES (2) nolēma, ka Kiprai strikti jāīsteno makroekonomikas korekciju programma.

| (4) | 2013. gada 24. aprīlī ESM valde nolēma principā piešķirt Kiprai stabilitātes atbalstu un apstiprināja Saprašanās memorandu par īpašiem ekonomikas politikas nosacījumiem (SM) un to, ka to paraksta Komisija ESM vārdā. |
| --- | --- |

(4)

2013. gada 24. aprīlī ESM valde nolēma principā piešķirt Kiprai stabilitātes atbalstu un apstiprināja Saprašanās memorandu par īpašiem ekonomikas politikas nosacījumiem (SM) un to, ka to paraksta Komisija ESM vārdā.

| (5) | Saskaņā ar Lēmuma 2013/236/ES 1. panta 2. punktu Komisija sadarbībā ar Eiropas Centrālo banku (ECB) un vajadzības gadījumā ar Starptautisko Valūtas fondu (SVF) ir veikusi pirmo pārskatu, lai novērtētu progresu, īstenojot pieņemtos pasākumus, kā arī šo pasākumu efektivitāti un ekonomisko un sociālo ietekmi. Šā pārskata rezultātā ir atjaunināta esošā makroekonomikas korekciju programma, atspoguļojot Kipras iestāžu veiktos pasākumus līdz 2013. gada otrajam ceturksnim. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Lēmuma 2013/236/ES 1. panta 2. punktu Komisija sadarbībā ar Eiropas Centrālo banku (ECB) un vajadzības gadījumā ar Starptautisko Valūtas fondu (SVF) ir veikusi pirmo pārskatu, lai novērtētu progresu, īstenojot pieņemtos pasākumus, kā arī šo pasākumu efektivitāti un ekonomisko un sociālo ietekmi. Šā pārskata rezultātā ir atjaunināta esošā makroekonomikas korekciju programma, atspoguļojot Kipras iestāžu veiktos pasākumus līdz 2013. gada otrajam ceturksnim.

| (6) | Pēc Regulas (ES) Nr. 472/2013 stāšanās spēkā makroekonomikas korekciju programma ir jāpieņem kā Padomes īstenošanas lēmums. Skaidrības un juridiskās noteiktības labad šī programma būtu jāpieņem no jauna, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 472/2013 7. panta 2. punktu. Programmai pēc būtības vajadzētu palikt identiskai tai, kas tika pieņemta ar Lēmumu 2013/236/ES, bet tajā būtu jāietver arī saskaņā ar minētā lēmuma 1. panta 2. punktu veiktā pārskata rezultāti. Vienlaikus būtu jāatceļ Lēmums 2013/236/ES. |
| --- | --- |

(6)

Pēc Regulas (ES) Nr. 472/2013 stāšanās spēkā makroekonomikas korekciju programma ir jāpieņem kā Padomes īstenošanas lēmums. Skaidrības un juridiskās noteiktības labad šī programma būtu jāpieņem no jauna, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 472/2013 7. panta 2. punktu. Programmai pēc būtības vajadzētu palikt identiskai tai, kas tika pieņemta ar Lēmumu 2013/236/ES, bet tajā būtu jāietver arī saskaņā ar minētā lēmuma 1. panta 2. punktu veiktā pārskata rezultāti. Vienlaikus būtu jāatceļ Lēmums 2013/236/ES.

| (7) | Komisija sadarbībā ar ECB un SVF ir veikusi pirmo pārskatu, lai novērtētu progresu, īstenojot pieņemtos pasākumus, kā arī šo pasākumu efektivitāti un ekonomisko un sociālo ietekmi. Tā rezultātā SM ir atjaunināts finanšu nozares reformu, fiskālās politikas un strukturālo reformu jomā, jo īpaši attiecībā uz i) grafiku kapitāla kontroles pakāpeniskai samazināšanai, ii) tiesiskā regulējuma izveidi jaunai pārvaldības struktūrai, kas pārvaldītu valsts daļu kooperatīvo kredītu nozarē, iii) rīcības plānu noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai, iv) kompensācijas shēmu sociālā nodrošinājuma fondiem un pensiju fondiem, kam ir noguldījumi Cyprus Popular Bank, v) pietiekamu valsts līdzekļu nodrošināšanu līdzfinansējumam projektos, ko finansē no struktūrfondiem un citiem ES fondiem, vi) plānotās sociālās palīdzības reformas detalizētu aprakstu un vii) detalizētu stratēģisku priekšlikumu sagatavošanu ar mērķi novērst trūkumus darba tirgū iesaistīšanas politikā un nekavējoties rīkoties, lai radītu iespējas jauniešiem un uzlabotu viņu nodarbināmības izredzes. Visaptverošu un vērienīgu reformu īstenošanai finanšu, fiskālajā un strukturālajās jomās būtu jānodrošina Kipras valsts parāda stabilitāte vidējā termiņā. |
| --- | --- |

(7)

Komisija sadarbībā ar ECB un SVF ir veikusi pirmo pārskatu, lai novērtētu progresu, īstenojot pieņemtos pasākumus, kā arī šo pasākumu efektivitāti un ekonomisko un sociālo ietekmi. Tā rezultātā SM ir atjaunināts finanšu nozares reformu, fiskālās politikas un strukturālo reformu jomā, jo īpaši attiecībā uz i) grafiku kapitāla kontroles pakāpeniskai samazināšanai, ii) tiesiskā regulējuma izveidi jaunai pārvaldības struktūrai, kas pārvaldītu valsts daļu kooperatīvo kredītu nozarē, iii) rīcības plānu noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai, iv) kompensācijas shēmu sociālā nodrošinājuma fondiem un pensiju fondiem, kam ir noguldījumi Cyprus Popular Bank, v) pietiekamu valsts līdzekļu nodrošināšanu līdzfinansējumam projektos, ko finansē no struktūrfondiem un citiem ES fondiem, vi) plānotās sociālās palīdzības reformas detalizētu aprakstu un vii) detalizētu stratēģisku priekšlikumu sagatavošanu ar mērķi novērst trūkumus darba tirgū iesaistīšanas politikā un nekavējoties rīkoties, lai radītu iespējas jauniešiem un uzlabotu viņu nodarbināmības izredzes. Visaptverošu un vērienīgu reformu īstenošanai finanšu, fiskālajā un strukturālajās jomās būtu jānodrošina Kipras valsts parāda stabilitāte vidējā termiņā.

| (8) | Visā Kipras visaptverošo politikas pasākumu kopuma īstenošanas gaitā Komisijai būtu jāsniedz papildu stratēģiski ieteikumi un tehniskā palīdzība konkrētās jomās. Dalībvalstij, kas īsteno makroekonomikas korekciju programmu un saskaras ar nepietiekamu administratīvo kapacitāti, jālūdz tehniskā palīdzība Komisijai, kura šim nolūkam var izveidot ekspertu grupas. |
| --- | --- |

(8)

Visā Kipras visaptverošo politikas pasākumu kopuma īstenošanas gaitā Komisijai būtu jāsniedz papildu stratēģiski ieteikumi un tehniskā palīdzība konkrētās jomās. Dalībvalstij, kas īsteno makroekonomikas korekciju programmu un saskaras ar nepietiekamu administratīvo kapacitāti, jālūdz tehniskā palīdzība Komisijai, kura šim nolūkam var izveidot ekspertu grupas.

| (9) | Kipras pārvaldes iestādes saskaņā ar spēkā esošajiem valsts noteikumiem un praksi uzklausa sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju viedokli makroekonomikas korekciju programmas sagatavošanā, īstenošanā, uzraudzībā un novērtēšanā, |
| --- | --- |

(9)

Kipras pārvaldes iestādes saskaņā ar spēkā esošajiem valsts noteikumiem un praksi uzklausa sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju viedokli makroekonomikas korekciju programmas sagatavošanā, īstenošanā, uzraudzībā un novērtēšanā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Lai sekmētu Kipras ekonomikas atgriešanos uz ilgtspējīgas izaugsmes ceļa un pie fiskālās un finanšu stabilitātes, Kipra strikti īsteno makroekonomikas korekciju programmu (“programma”), kuras galvenie elementi ir izklāstīti šā lēmuma 2. pantā.

2.   Komisija sadarbībā ar ECB un attiecīgā gadījumā – ar SVF uzrauga Kipras progresu programmas īstenošanā. Kipra pilnībā sadarbojas ar Komisiju un ECB. Tā jo īpaši sniedz Komisijai un ECB visu informāciju, ko tās uzskata par nepieciešamu programmas uzraudzībai. Kipras pārvaldes iestādes iepriekš apspriežas ar Komisiju, ECB un SVF par tādu politikas pasākumu pieņemšanu, kuri nav iekļauti šajā lēmumā, bet kuri varētu būtiski ietekmēt programmas mērķu sasniegšanu.

3.   Komisija sadarbībā ar ECB un attiecīgā gadījumā – ar SVF kopā ar Kipras pārvaldes iestādēm izskata izmaiņas un atjauninājumus programmā, kas var būt vajadzīgi, lai pienācīgi ņemtu vērā inter alia jebkādas būtiskas atšķirības starp makroekonomikas un fiskālajām prognozēm un faktiskajiem rādītājiem (tostarp attiecībā uz nodarbinātību), negatīvu blakusietekmi, kā arī makroekonomikas un finanšu satricinājumus.

Lai nodrošinātu, ka programma tiek īstenota raiti, un lai palīdzētu ilgtspējīgā veidā novērst nelīdzsvarotību, Komisija nodrošina pastāvīgu padomu un norādījumu sniegšanu par fiskālajām, finanšu tirgu un strukturālajām reformām.

Komisija regulāri izvērtē programmas ietekmi uz ekonomiku un sniedz ieteikumus par nepieciešamajiem labojumiem ar mērķi veicināt izaugsmi un darba vietu radīšanu, nodrošināt nepieciešamo fiskālo konsolidāciju un mazināt negatīvu sociālo ietekmi. Makroekonomikas korekciju programmu, tostarp tās mērķus un paredzamo korekcijas pasākumu sadali, dara zināmu atklātībai.

2. pants

1.   Programmas galvenie mērķi ir šādi: atjaunot Kipras banku nozares stabilitāti, turpināt notiekošo fiskālās konsolidācijas procesu un īstenot strukturālās reformas, lai atbalstītu konkurētspēju un ilgtspējīgu un līdzsvarotu izaugsmi. Ar programmu tiek novērsti konkrēti riski, ko Kipra rada eurozonas finanšu stabilitātei, un tās mērķis ir ātri atjaunot stabilu un ilgtspējīgu ekonomikas un finanšu stāvokli Kiprā un tās spēju pilnībā finansēt pašai sevi starptautiskajos finanšu tirgos. Programmā pienācīgi ņem vērā Padomes ieteikumus, kas adresēti Kiprai saskaņā ar Līguma 121., 126., 136. un 148. pantu, kā arī Kipras darbības šo ieteikumu īstenošanai, vienlaikus cenšoties paplašināt, nostiprināt un padziļināt nepieciešamos politikas pasākumus.

2.   Kipra turpina fiskālo konsolidāciju atbilstīgi tās pienākumiem saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, veicot augstas kvalitātes pastāvīgus pasākumus, vienlaikus samazinot ietekmi uz neaizsargātām iedzīvotāju grupām.

3.   Lai līdz 2016. gadam samazinātu deficītu zem 3 % no IKP, Kipra ir gatava veikt papildu konsolidācijas pasākumus. Konkrēti, ja tiek konstatēta ieņēmumu nepietiekamība vai lielāku sociālo izdevumu nepieciešamība nelabvēlīgu makroekonomisku seku rezultātā, Kipras valdība ir gatava veikt papildu pasākumus, lai nodrošinātu programmas mērķu sasniegšanu, tostarp ierobežojot diskrecionāros izdevumus, vienlaikus samazinot ietekmi uz neaizsargātām iedzīvotāju grupām. Programmas darbības laikā skaidras naudas ieņēmumus, kas pārsniedz programmas prognozes, tostarp jebkādu negaidītu peļņu, saglabā vai izmanto parāda samazināšanai. Savukārt, ja pasākumu īstenošanas līmenis pārsniedz prognozēto tiktāl, ka tas uzskatāms par pastāvīgu, nepieciešamība pēc papildu pasākumiem turpmākajos gados var samazināties.

4.   Kipra turpina pareizi īstenot struktūrfondus un citus ES fondus, ievērojot programmas mērķus attiecībā uz budžetu. Lai nodrošinātu ES fondu efektīvu īstenošanu, Kipras valdība nodrošina, ka ir pieejami nepieciešamie valsts līdzekļi līdzfinansējumam, tostarp neatbilstīgajiem izdevumiem, Eiropas struktūrfondos un ieguldījumu fondos (ERAF, ESF, Kohēzijas fondā, ELFLA un EZF/EJZF) 2007.–2013. gada un 2014.–2020. gada plānošanas laikposmos, vienlaikus ņemot vērā pieejamo Eiropas Investīciju bankas finansējumu. Pārvaldes iestādes nodrošina, ka tiek uzlabota institucionālā kapacitāte pašreizējo un nākotnes programmu īstenošanai un ka pārvaldības iestādēm un īstenošanas struktūrām ir pietiekami cilvēkresursi.

5.   Lai atjaunotu tās finanšu sektora stabilitāti, Kipra turpina rūpīgi reformēt un pārstrukturēt banku nozari un nostiprināt dzīvotspējīgas bankas, atjaunojot to kapitālu, risinot to likviditātes jautājumus un pastiprinot to uzraudzību. Programmā paredz šādus pasākumus un rezultātus:

| a) | nodrošināt, ka likviditāte banku sektorā tiek stingri uzraudzīta. Pagaidu ierobežojumi kapitāla brīvai apritei (inter alia skaidras naudas izņemšanai no bankomātiem, maksājumiem un pārvedumiem) tiek stingri kontrolēti. Mērķis ir veikt šo kontroli tikai tik ilgi, cik tas ir absolūti nepieciešams, lai mazinātu būtisku apdraudējumu finanšu sistēmas stabilitātei. Ir publicēts grafiks kontroles pakāpeniskai samazināšanai, balstoties uz konkrētu mērķu sasniegšanu un programmas īstenošanas progresu, kā arī atbilstīgi banku likviditātei. Vietējo banku, kuras atkarīgas no centrālās bankas finansējuma vai saņem valsts atbalstu, vidēja termiņa finansējums un kapitāla plāni reāli atspoguļo sagaidāmo parādsaistību samazināšanos banku nozarē un samazina atkarību no aizņēmumiem no centrālajām bankām, vienlaikus izvairoties no aktīvu pāragras pārdošanas un kredītresursu trūkuma. Noteikumus par minimālās likviditātes prasībām atjaunina, lai novērstu pārmērīgu emitentu koncentrāciju nākotnē; |
| --- | --- |

a)

nodrošināt, ka likviditāte banku sektorā tiek stingri uzraudzīta. Pagaidu ierobežojumi kapitāla brīvai apritei (inter alia skaidras naudas izņemšanai no bankomātiem, maksājumiem un pārvedumiem) tiek stingri kontrolēti. Mērķis ir veikt šo kontroli tikai tik ilgi, cik tas ir absolūti nepieciešams, lai mazinātu būtisku apdraudējumu finanšu sistēmas stabilitātei. Ir publicēts grafiks kontroles pakāpeniskai samazināšanai, balstoties uz konkrētu mērķu sasniegšanu un programmas īstenošanas progresu, kā arī atbilstīgi banku likviditātei. Vietējo banku, kuras atkarīgas no centrālās bankas finansējuma vai saņem valsts atbalstu, vidēja termiņa finansējums un kapitāla plāni reāli atspoguļo sagaidāmo parādsaistību samazināšanos banku nozarē un samazina atkarību no aizņēmumiem no centrālajām bankām, vienlaikus izvairoties no aktīvu pāragras pārdošanas un kredītresursu trūkuma. Noteikumus par minimālās likviditātes prasībām atjaunina, lai novērstu pārmērīgu emitentu koncentrāciju nākotnē;

| b) | pieņemt vajadzīgās normatīvās prasības attiecībā uz 1. līmeņa pamatkapitāla pietiekamības rādītāja palielināšanu līdz 9 % līdz 2013. gada beigām; |
| --- | --- |

b)

pieņemt vajadzīgās normatīvās prasības attiecībā uz 1. līmeņa pamatkapitāla pietiekamības rādītāja palielināšanu līdz 9 % līdz 2013. gada beigām;

| c) | veikt pasākumus, lai mazinātu banku pārstrukturēšanas rezultātā radušās izmaksas nodokļu maksātājiem. Pirms tiek piešķirti valsts atbalsta pasākumi, nepietiekami kapitalizētas komerciālās un kooperatīvās kredītiestādes, ciktāl iespējams, piesaista kapitālu no privātiem avotiem. Jebkādus pārstrukturēšanas plānus oficiāli apstiprina saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem pirms jebkāda valsts atbalsta piešķiršanas. Ja citi pasākumi ir nepietiekami, komercbankas ar kapitāla deficītu drīkst lūgt rekapitalizācijas atbalstu no valsts saskaņā ar valsts atbalsta procedūrām; |
| --- | --- |

c)

veikt pasākumus, lai mazinātu banku pārstrukturēšanas rezultātā radušās izmaksas nodokļu maksātājiem. Pirms tiek piešķirti valsts atbalsta pasākumi, nepietiekami kapitalizētas komerciālās un kooperatīvās kredītiestādes, ciktāl iespējams, piesaista kapitālu no privātiem avotiem. Jebkādus pārstrukturēšanas plānus oficiāli apstiprina saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem pirms jebkāda valsts atbalsta piešķiršanas. Ja citi pasākumi ir nepietiekami, komercbankas ar kapitāla deficītu drīkst lūgt rekapitalizācijas atbalstu no valsts saskaņā ar valsts atbalsta procedūrām;

| d) | nodrošināt, ka tiek izveidots kredītu reģistrs, ka tiek pārskatīts un, ja nepieciešams, grozīts spēkā esošais tiesiskais regulējums attiecībā uz aizdevuma izsniegšanas un pārvaldības procesu un ka tiek pieņemti tiesību akti komercbanku pārvaldības nostiprināšanai; |
| --- | --- |

d)

nodrošināt, ka tiek izveidots kredītu reģistrs, ka tiek pārskatīts un, ja nepieciešams, grozīts spēkā esošais tiesiskais regulējums attiecībā uz aizdevuma izsniegšanas un pārvaldības procesu un ka tiek pieņemti tiesību akti komercbanku pārvaldības nostiprināšanai;

| e) | stiprināt banku pārvaldību, tostarp aizliedzot izsniegt aizdevumus neatkarīgiem valdes locekļiem vai ar tiem saistītām personām; |
| --- | --- |

e)

stiprināt banku pārvaldību, tostarp aizliedzot izsniegt aizdevumus neatkarīgiem valdes locekļiem vai ar tiem saistītām personām;

| f) | palielināt ienākumus nenesošu aizdevumu atgūšanu, vienlaikus samazinot stimulus aizņēmējiem principā nepildīt saistības. Tas ietver ierobežojumu samazināšanu attiecībā uz nodrošinājuma realizāciju un ienākumus nenesošu aizdevumu pienācīgu uzraudzību un pārvaldību; |
| --- | --- |

f)

palielināt ienākumus nenesošu aizdevumu atgūšanu, vienlaikus samazinot stimulus aizņēmējiem principā nepildīt saistības. Tas ietver ierobežojumu samazināšanu attiecībā uz nodrošinājuma realizāciju un ienākumus nenesošu aizdevumu pienācīgu uzraudzību un pārvaldību;

| g) | pabeigt saskaņot kooperatīvo kredītiestāžu regulējumu un uzraudzību ar komercbanku regulējumu un uzraudzību; |
| --- | --- |

g)

pabeigt saskaņot kooperatīvo kredītiestāžu regulējumu un uzraudzību ar komercbanku regulējumu un uzraudzību;

| h) | īstenot kooperatīvo kredītiestāžu nozares nākotnes struktūras, darbības un dzīvotspējas stratēģiju, ko izstrādājusi Kipras Centrālā banka, apspriežoties ar Komisiju, ECB un SVF; |
| --- | --- |

h)

īstenot kooperatīvo kredītiestāžu nozares nākotnes struktūras, darbības un dzīvotspējas stratēģiju, ko izstrādājusi Kipras Centrālā banka, apspriežoties ar Komisiju, ECB un SVF;

| i) | pastiprināt uzņēmumu un mājsaimniecību parādsaistību uzraudzību un izveidot pamatu mērķtiecīgai privātā sektora parādu pārstrukturēšanai, lai sekmētu jaunu aizdošanu un samazinātu kredītu ierobežojumus; |
| --- | --- |

i)

pastiprināt uzņēmumu un mājsaimniecību parādsaistību uzraudzību un izveidot pamatu mērķtiecīgai privātā sektora parādu pārstrukturēšanai, lai sekmētu jaunu aizdošanu un samazinātu kredītu ierobežojumus;

| j) | turpināt stiprināt noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas regulējumu un īstenot rīcības plānu, ar ko nodrošina uzlabotas prakses izmantošanu attiecībā uz klienta uzticamības pārbaudi un uzņēmumu pārredzamību saskaņā ar paraugpraksi; |
| --- | --- |

j)

turpināt stiprināt noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas regulējumu un īstenot rīcības plānu, ar ko nodrošina uzlabotas prakses izmantošanu attiecībā uz klienta uzticamības pārbaudi un uzņēmumu pārredzamību saskaņā ar paraugpraksi;

| k) | iesniegt tiesību aktus par obligātu uzraudzību, kuras pamatā ir kapitalizācijas līmeņi; |
| --- | --- |

k)

iesniegt tiesību aktus par obligātu uzraudzību, kuras pamatā ir kapitalizācijas līmeņi;

| l) | iekļaut stresa testus regulārajā banku dokumentārajā uzraudzībā; |
| --- | --- |

l)

iekļaut stresa testus regulārajā banku dokumentārajā uzraudzībā;

| m) | ieviest obligātas informēšanas prasības, lai nodrošinātu, ka bankas regulāri informē tirgus par bankas darbības restrukturizācijas gaitu; un |
| --- | --- |

m)

ieviest obligātas informēšanas prasības, lai nodrošinātu, ka bankas regulāri informē tirgus par bankas darbības restrukturizācijas gaitu; un

| n) | izveidot tiesisko regulējumu jaunai pārvaldības struktūrai, kas pārvaldītu valsts daļu kooperatīvo kredītu nozarē. |
| --- | --- |

n)

izveidot tiesisko regulējumu jaunai pārvaldības struktūrai, kas pārvaldītu valsts daļu kooperatīvo kredītu nozarē.

6.   Kipras pārvaldes iestādes visā 2013. gada gaitā strikti īsteno 2013. gada budžeta likumu (ar grozījumiem), tostarp papildu pastāvīgos pasākumus, kuri pieņemti pirms pirmā finanšu palīdzības maksājuma pārskaitīšanas un kuri sasniedz vismaz EUR 351 miljonu (2,1 % no IKP). Kipra pieņem šādus pasākumus:

| a) | tās nodokļu sistēmas reformu attiecībā uz mehāniskajiem transportlīdzekļiem, pamatojoties uz principu “videi draudzīgs” un ar mērķi gūt papildu ieņēmumus vidējā termiņā; |
| --- | --- |

a)

tās nodokļu sistēmas reformu attiecībā uz mehāniskajiem transportlīdzekļiem, pamatojoties uz principu “videi draudzīgs” un ar mērķi gūt papildu ieņēmumus vidējā termiņā;

| b) | kompensācijas shēmu sociālā nodrošinājuma un pensiju fondiem, kam ir noguldījumi Cyprus Popular Bank, kura nodrošina līdzīgu režīmu, kāds ir šādiem fondiem Kipras Bankā, ņem vērā katra fonda naudas plūsmu un aktuāro stāvokli un samazina ietekmi uz vispārējās valdības budžeta deficītu. Tā kā šie fondi ir sociālās labklājības fondi, 2013. gada vispārējās valdības budžeta deficīta mērķi var pārskatīt, lai iekļautu šīs shēmas ietekmi uz budžetu; un |
| --- | --- |

b)

kompensācijas shēmu sociālā nodrošinājuma un pensiju fondiem, kam ir noguldījumi Cyprus Popular Bank, kura nodrošina līdzīgu režīmu, kāds ir šādiem fondiem Kipras Bankā, ņem vērā katra fonda naudas plūsmu un aktuāro stāvokli un samazina ietekmi uz vispārējās valdības budžeta deficītu. Tā kā šie fondi ir sociālās labklājības fondi, 2013. gada vispārējās valdības budžeta deficīta mērķi var pārskatīt, lai iekļautu šīs shēmas ietekmi uz budžetu; un

| c) | kopš 2012. gada decembra pieņemto konsolidācijas pasākumu pilnīgas īstenošanas nodrošināšanu. |
| --- | --- |

c)

kopš 2012. gada decembra pieņemto konsolidācijas pasākumu pilnīgas īstenošanas nodrošināšanu.

7.   No 2014. gada 1. janvāra Kipra piemēro šādus pasākumus:

| a) | izdevumu daļā budžetā jāiekļauj: kopējo izdevumu par sociālajiem maksājumiem samazināšana ar mērķu labāku noteikšanu; algas un samaksu par virsstundām valsts sektorā un plašākā publiskajā sektorā turpmāka samazināšana; maksas par sabiedriskā transporta biļetēm studentiem un pensionāriem ieviešana; strukturālo reformu pasākumu veikšana izglītības nozarē, lai uzlabotu resursu izmantošanu; un |
| --- | --- |

a)

izdevumu daļā budžetā jāiekļauj: kopējo izdevumu par sociālajiem maksājumiem samazināšana ar mērķu labāku noteikšanu; algas un samaksu par virsstundām valsts sektorā un plašākā publiskajā sektorā turpmāka samazināšana; maksas par sabiedriskā transporta biļetēm studentiem un pensionāriem ieviešana; strukturālo reformu pasākumu veikšana izglītības nozarē, lai uzlabotu resursu izmantošanu; un

| b) | ieņēmumu daļā 2014. gada budžetā jāiekļauj: pagaidu iemaksas no bruto ieņēmumiem publiskā un privātā sektora darba ņēmējiem pagarināšana līdz 2016. gada 31. decembrim; PVN palielināšana; akcīzes nodokļa palielināšana; iemaksu vispārējā sociālās apdrošināšanas shēmā palielināšana. |
| --- | --- |

b)

ieņēmumu daļā 2014. gada budžetā jāiekļauj: pagaidu iemaksas no bruto ieņēmumiem publiskā un privātā sektora darba ņēmējiem pagarināšana līdz 2016. gada 31. decembrim; PVN palielināšana; akcīzes nodokļa palielināšana; iemaksu vispārējā sociālās apdrošināšanas shēmā palielināšana.

8.   Lai nodrošinātu valsts finanšu ilgtspēju ilgtermiņā, Kipra īsteno fiskāli strukturālas reformas, kurās inter alia ietilpst šādi pasākumi un rezultāti:

| a) | ja vajadzīgs, vispārējās un publiskā sektora pensiju sistēmas turpmākas reformas, lai nodrošinātu pensiju sistēmas ilgtermiņa dzīvotspēju, vienlaikus risinot pensiju piemērotības jautājumu. Reformas variantus izskata aktuārizpētē; |
| --- | --- |

a)

ja vajadzīgs, vispārējās un publiskā sektora pensiju sistēmas turpmākas reformas, lai nodrošinātu pensiju sistēmas ilgtermiņa dzīvotspēju, vienlaikus risinot pensiju piemērotības jautājumu. Reformas variantus izskata aktuārizpētē;

| b) | veselības aprūpes izdevumu pieauguma kontrole, lai nodrošinātu pietiekamus līdzekļus pamata veselības aprūpei, stiprinot finansēšanas struktūras ilgtspēju un veselības aprūpes nodrošināšanas efektivitāti; valsts veselības aprūpes sistēmas ieviešana, panākot tās finansiālo ilgtspēju un vienlaikus nodrošinot vispārēju aptvērumu; |
| --- | --- |

b)

veselības aprūpes izdevumu pieauguma kontrole, lai nodrošinātu pietiekamus līdzekļus pamata veselības aprūpei, stiprinot finansēšanas struktūras ilgtspēju un veselības aprūpes nodrošināšanas efektivitāti; valsts veselības aprūpes sistēmas ieviešana, panākot tās finansiālo ilgtspēju un vienlaikus nodrošinot vispārēju aptvērumu;

| c) | valsts izdevumu efektivitātes un budžeta procesa uzlabošana ar efektīvu vidēja termiņa budžeta regulējumu, kas ir daļa no uzlabotas valsts finanšu pārvaldības, tādējādi veicinot budžeta konsolidāciju, vienlaikus ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt pietiekamus līdzekļus galvenajām nozarēm, piemēram, izglītībai un veselības aprūpei. Šis regulējums pilnībā atbilst Padomes Direktīvai 2011/85/ES (3) un Līgumam par stabilitāti, koordināciju un pārvaldību ekonomiskajā un monetārajā savienībā, kas parakstīts Briselē 2012. gada 2. martā; |
| --- | --- |

c)

valsts izdevumu efektivitātes un budžeta procesa uzlabošana ar efektīvu vidēja termiņa budžeta regulējumu, kas ir daļa no uzlabotas valsts finanšu pārvaldības, tādējādi veicinot budžeta konsolidāciju, vienlaikus ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt pietiekamus līdzekļus galvenajām nozarēm, piemēram, izglītībai un veselības aprūpei. Šis regulējums pilnībā atbilst Padomes Direktīvai 2011/85/ES (3) un Līgumam par stabilitāti, koordināciju un pārvaldību ekonomiskajā un monetārajā savienībā, kas parakstīts Briselē 2012. gada 2. martā;

| d) | saskaņā ar paraugpraksi izstrādāta un atbilstīga publiskās un privātās partnerības tiesiskā un institucionālā regulējuma pieņemšana; |
| --- | --- |

d)

saskaņā ar paraugpraksi izstrādāta un atbilstīga publiskās un privātās partnerības tiesiskā un institucionālā regulējuma pieņemšana;

| e) | programmas izstrāde ar mērķi panākt valstij pilnībā un daļēji piederošu uzņēmumu stabilu korporatīvās pārvaldības sistēmu, kā arī privatizācijas plāna ieviešana, lai palīdzētu uzlabot ekonomikas efektivitāti un atjaunotu parāda stabilitāti; |
| --- | --- |

e)

programmas izstrāde ar mērķi panākt valstij pilnībā un daļēji piederošu uzņēmumu stabilu korporatīvās pārvaldības sistēmu, kā arī privatizācijas plāna ieviešana, lai palīdzētu uzlabot ekonomikas efektivitāti un atjaunotu parāda stabilitāti;

| f) | visaptveroša reformu plāna izstrāde un īstenošana, lai uzlabotu nodokļu iekasēšanas un administrēšanas efektivitāti un lietderību, tostarp pasākumi cīņai pret krāpšanu nodokļu jomā un nodokļu nemaksāšanu un pasākumi nolūkā nodrošināt pilnīgu un savlaicīgu to tiesību aktu un standartu piemērošanu, kas reglamentē starptautisko sadarbību nodokļu jomā un nodokļu informācijas apmaiņu; |
| --- | --- |

f)

visaptveroša reformu plāna izstrāde un īstenošana, lai uzlabotu nodokļu iekasēšanas un administrēšanas efektivitāti un lietderību, tostarp pasākumi cīņai pret krāpšanu nodokļu jomā un nodokļu nemaksāšanu un pasākumi nolūkā nodrošināt pilnīgu un savlaicīgu to tiesību aktu un standartu piemērošanu, kas reglamentē starptautisko sadarbību nodokļu jomā un nodokļu informācijas apmaiņu;

| g) | nekustamā īpašuma nodokļa sistēmas reformēšana; |
| --- | --- |

g)

nekustamā īpašuma nodokļa sistēmas reformēšana;

| h) | valsts pārvaldes reformēšana nolūkā uzlabot tās darbību un izmaksu efektivitāti, jo īpaši pārskatot valsts pārvaldes apjomu, nodarbināšanas kārtību tajā un funkciju sadali, lai nodrošinātu valsts līdzekļu efektīvu izmantošanu un kvalitatīvu pakalpojumu sniegšanu iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

h)

valsts pārvaldes reformēšana nolūkā uzlabot tās darbību un izmaksu efektivitāti, jo īpaši pārskatot valsts pārvaldes apjomu, nodarbināšanas kārtību tajā un funkciju sadali, lai nodrošinātu valsts līdzekļu efektīvu izmantošanu un kvalitatīvu pakalpojumu sniegšanu iedzīvotājiem;

| i) | sociālo pabalstu vispārējās struktūras un līmeņu reformēšana ar mērķi efektīvi izmantot līdzekļus un nodrošināt pienācīgu līdzsvaru starp sociālo palīdzību un stimuliem stāties darbā. Plānotā sociālās palīdzības reforma nodrošina, ka sociālā palīdzība kalpo par drošības tīklu, lai nodrošinātu minimālo ienākumu tiem, kas nevar sasniegt elementāru dzīves līmeni, vienlaikus saglabājot stimulus stāties darbā; un |
| --- | --- |

i)

sociālo pabalstu vispārējās struktūras un līmeņu reformēšana ar mērķi efektīvi izmantot līdzekļus un nodrošināt pienācīgu līdzsvaru starp sociālo palīdzību un stimuliem stāties darbā. Plānotā sociālās palīdzības reforma nodrošina, ka sociālā palīdzība kalpo par drošības tīklu, lai nodrošinātu minimālo ienākumu tiem, kas nevar sasniegt elementāru dzīves līmeni, vienlaikus saglabājot stimulus stāties darbā; un

| j) | publisko finanšu visaptveroša revīzija, lai inter alia novērtētu iemeslus, kas izraisījuši pārliecīgā parāda uzkrāšanos. |
| --- | --- |

j)

publisko finanšu visaptveroša revīzija, lai inter alia novērtētu iemeslus, kas izraisījuši pārliecīgā parāda uzkrāšanos.

9.   Kipra nodrošina, ka algu indeksācijas atlikšana plašākā publiskajā sektorā paliek spēkā līdz programmas beigām. Minimālās algas izmaiņas atbilst ekonomikas un darba tirgus attīstībai un tiek pieņemtas pēc apspriešanās ar sociālajiem partneriem.

10.   Kipra izstrādā detalizētus stratēģiskos priekšlikumus ar mērķi novērst tās darba tirgū iesaistīšanas politikā atklātos trūkumus. Kipra nekavējoties rīkojas, lai radītu iespējas jauniešiem un uzlabotu viņu nodarbināmības izredzes saskaņā ar Padomes ieteikumu par Jaunatnes garantijas izveidošanu (4). Jauniešiem paredzēto pasākumu veids, pārvaldība un īstenošana iekļaujas plašākā darba tirgū iesaistīšanas stratēģiju sistēmā un ir saskaņā ar sociālās labklājības sistēmas reformu un pieņemtajiem budžeta mērķiem.

11.   Kipra pieņem citus nepieciešamos grozījumus konkrētu nozaru tiesību aktos, lai pilnībā īstenotu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/123/EK (5). Tiek novērsti nepamatoti šķēršļi pakalpojumu tirgos, jo īpaši attiecībā uz reglamentētajām profesijām. Tiek uzlabots konkurences regulējums, uzlabojot kompetentās konkurences iestādes darbību un nodrošinot valsts regulatīvo iestāžu neatkarību un pilnvaras.

12.   Kipra nodrošina to, ka tiek samazināta kavēšanās īpašumtiesības apliecinošu dokumentu izsniegšanā, veic pasākumus, lai paātrinātu šķēršļu likvidēšanu īpašumtiesības apliecinošu dokumentu nodošanas procesā nekustamā īpašuma iegādes gadījumā, kā arī piemēro garantētus termiņus ēku sertifikātu un īpašumtiesības apliecinošu dokumentu izsniegšanā.

13.   Kipra groza noteikumus par ieķīlāta īpašuma piespiedu pārdošanu un atļauj organizēt privātas izsoles iespējami īsā laikā. Tā paātrina lietu izskatīšanu tiesā un nodrošina tiesā vēl neizskatīto lietu izskatīšanu līdz programmas darbības laikposma beigām. Kipra veic pasākumus, lai stiprinātu tās tūrisma nozares konkurētspēju, izstrādājot konkrētu rīcības plānu, kas ļautu īstenot noteiktos kvantitatīvos mērķus, kuri inter alia iekļauti nesen pārskatītajā Tūrisma stratēģijā 2011.–2015. gadam. Kipra izstrādā ziņojumu par gaisa satiksmes savienojumu vajadzībām, kas būs tās aviopolitikas stratēģijas pamatā.

14.   Enerģētikas nozarē Kipra pilnībā īsteno trešo enerģētikas paketi neatkarīgi no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/72/EK (6) 44. panta 2. punkta un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/73/EK (7) 49. panta 1. punkta. Kipra apsver, vai izmantot atkāpes, kas paredzētas minētajos pantos. Līdztekus tā izstrādā visaptverošu attīstības plānu Kipras enerģētikas nozares pārstrukturēšanai. Minētajā plānā ietver:

| a) | gāzes izmantošanai nepieciešamās infrastruktūras izvietošanas plānu, ņemot vērā komerciālās iespējas un riskus; |
| --- | --- |

a)

gāzes izmantošanai nepieciešamās infrastruktūras izvietošanas plānu, ņemot vērā komerciālās iespējas un riskus;

| b) | visaptverošu redzējumu attiecībā uz pārstrukturētās enerģētikas nozares un gāzes eksporta regulējumu un tirgus organizāciju, ietverot atbilstīgu tirdzniecības regulējumu gāzes piegādēm jūrā, kas vērsts uz to, lai maksimāli palielinātu ieņēmumus; un |
| --- | --- |

b)

visaptverošu redzējumu attiecībā uz pārstrukturētās enerģētikas nozares un gāzes eksporta regulējumu un tirgus organizāciju, ietverot atbilstīgu tirdzniecības regulējumu gāzes piegādēm jūrā, kas vērsts uz to, lai maksimāli palielinātu ieņēmumus; un

| c) | plānu par institucionālās sistēmas izveidi ogļūdeņražu resursu pārvaldībai, tostarp resursu fondu, kurā būtu jāsaņem un jāpārvalda valsts ieņēmumi no gāzes ieguves atklātā jūrā un kurš būtu izveidots, pamatojoties uz starptautiskā līmenī atzītu paraugpraksi. |
| --- | --- |

c)

plānu par institucionālās sistēmas izveidi ogļūdeņražu resursu pārvaldībai, tostarp resursu fondu, kurā būtu jāsaņem un jāpārvalda valsts ieņēmumi no gāzes ieguves atklātā jūrā un kurš būtu izveidots, pamatojoties uz starptautiskā līmenī atzītu paraugpraksi.

15.   Kipra iesniedz Komisijai tehniskās palīdzības pieprasījumu programmas darbības laikā. Pieprasījumā norāda un konkretizē tehniskās palīdzības vai konsultāciju jomas, kuras Kipras pārvaldes iestādes uzskata par būtiski svarīgām tās makroekonomikas korekciju programmas īstenošanai.

3. pants

Lēmums 2013/236/ES tiek atcelts.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts Kipras Republikai.

Briselē, 2013. gada 13. septembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  OV L 140, 27.5.2013., 1. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums 2013/236/ES (2013. gada 25. aprīlis), kas adresēts Kiprai, par konkrētiem pasākumiem finanšu stabilitātes un ilgtspējīgas izaugsmes atjaunošanai (OV L 141, 28.5.2013., 32. lpp.).

2

(3)  Padomes Direktīva 2011/85/ES (2011. gada 8. novembris) par prasībām dalībvalstu budžeta struktūrām (OV L 306, 23.11.2011., 41. lpp.).

3

(4)  Padomes Ieteikums (2013. gada 22. aprīlis) par garantijas jauniešiem izveidi (OV C 120, 26.4.2013., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/123/EK (2006. gada 12. decembris) par pakalpojumiem iekšējā tirgū (OV L 376, 27.12.2006., 36. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/72/EK (2009. gada 13. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/54/EK atcelšanu (OV L 211, 14.8.2009., 55. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/73/EK (2009. gada 13. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/55/EK atcelšanu (OV L 211, 14.8.2009., 94. lpp.).

7

---

20.9.2013

| 20.9.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 250/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 250/s3

---

PAZIŅOJUMS LASĪTĀJIEM

Padomes Regula (ES) Nr. 216/2013 (2013. gada 7. marts) par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektronisko publikāciju

Saskaņā ar Padomes 2013. gada 7. marta Regulu (ES) Nr. 216/2013 par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektronisko publikāciju (OV L 69, 13.3.2013., 1. lpp.), sākot ar 2013. gada 1. jūliju, vienīgi elektroniskā formātā publicētais Oficiālais Vēstnesis ir autentisks un rada juridiskas sekas.

Ja neparedzētu un ārkārtas apstākļu dēļ Oficiālā Vēstneša elektronisko izdevumu nav iespējams publicēt, iespiestais izdevums ir autentisks un rada juridiskas sekas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 216/2013 3. panta nosacījumiem.

---

| 20.9.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 250/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 250/s3

---

PAZIŅOJUMS LASĪTĀJIEM – VEIDS, KĀDĀ IZDARA ATSAUCES UZ TIESĪBU AKTIEM

Ar 2013. gada 1. jūliju mainījies veids, kādā izdara atsauces uz citiem tiesību aktiem.

Pārejas periodā tiks izmantots gan jaunais, gan vecais atsauču veids.

---