# Den Europæiske Unions L 244/2013

| | ISSN 1977-0634
  doi:10.3000/19770634.L_2013.244.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 244 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 56. årgang13. september 2013 |

ISSN 1977-0634

doi:10.3000/19770634.L_2013.244.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

L 244

Dansk udgave

Retsforskrifter

56. årgang13. september 2013

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 875/2013 af 2. september 2013 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse former for sukkermajs, tilberedt eller konserveret, i form af kerner, med oprindelse i Thailand, efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009 | 1 |
| | * | Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 876/2013 af 28. maj 2013 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder for kollegier for centrale modparter (
  1
  ) | 19 |
| | * | Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 877/2013 af 27. juni 2013 om supplering af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 473/2013 om fælles bestemmelser om overvågning og evaluering af udkast til budgetplaner og til sikring af korrektion af uforholdsmæssigt store underskud i medlemsstaterne i euroområdet | 23 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 878/2013 af 12. september 2013 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 32 |
| | | AFGØRELSER |
| | | 2013/453/EU |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 11. september 2013 om ændring af gennemførelsesafgørelse 2013/443/EU om visse beskyttelsesforanstaltninger over for højpatogen aviær influenza af subtype H7N7 i Italien
  (meddelt under nummer C(2013) 5904)

   (
  1
  ) | 34 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 875/2013 af 2. september 2013 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse former for sukkermajs, tilberedt eller konserveret, i form af kerner, med oprindelse i Thailand, efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009

1

*

Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 876/2013 af 28. maj 2013 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder for kollegier for centrale modparter (
  1
  )

1

19

*

Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 877/2013 af 27. juni 2013 om supplering af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 473/2013 om fælles bestemmelser om overvågning og evaluering af udkast til budgetplaner og til sikring af korrektion af uforholdsmæssigt store underskud i medlemsstaterne i euroområdet

23

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 878/2013 af 12. september 2013 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

32

AFGØRELSER

2013/453/EU

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 11. september 2013 om ændring af gennemførelsesafgørelse 2013/443/EU om visse beskyttelsesforanstaltninger over for højpatogen aviær influenza af subtype H7N7 i Italien
  (meddelt under nummer C(2013) 5904)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2013) 5904)

1

34

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Meddelelse til læserne — Rådets forordning (EU) nr. 216/2013 af 7. marts 2013 om elektronisk offentliggørelse af Den Europæiske Unions Tidende
  (se omslagets tredje side) | s3 |
| | * | Meddelelse til læseren — måden, der henvises til en retsakt på (se omslagets tredje side) | s3 |

*

Meddelelse til læserne — Rådets forordning (EU) nr. 216/2013 af 7. marts 2013 om elektronisk offentliggørelse af Den Europæiske Unions Tidende
  (se omslagets tredje side)

Meddelelse til læserne — Rådets forordning (EU) nr. 216/2013 af 7. marts 2013 om elektronisk offentliggørelse af Den Europæiske Unions Tidende

s3

*

Meddelelse til læseren — måden, der henvises til en retsakt på (se omslagets tredje side)

Meddelelse til læseren — måden, der henvises til en retsakt på

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 13.9.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 244/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 244/1

---

RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 875/2013

af 2. september 2013

om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse former for sukkermajs, tilberedt eller konserveret, i form af kerner, med oprindelse i Thailand, efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 291, stk. 2,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9 og artikel 11, stk. 2,

under henvisning til forslag forelagt af Europa-Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

A.   SAGSFORLØB

1.   Gældende foranstaltninger

| (1) | Efter en antidumpingundersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 682/2007 (2) en endelig antidumpingtold på importen af visse former for sukkermajs, tilberedt eller konserveret, i form af kerner, som tariferes under KN-kode ex 2001 90 30 og ex 2005 80 00, med oprindelse i Thailand (»de endelige antidumpingforanstaltninger«). Foranstaltningerne indførtes i form af en værditold på mellem 3,1 % og 12,9 %. |
| --- | --- |

(1)

Efter en antidumpingundersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 682/2007 (2) en endelig antidumpingtold på importen af visse former for sukkermajs, tilberedt eller konserveret, i form af kerner, som tariferes under KN-kode ex 2001 90 30 og ex 2005 80 00, med oprindelse i Thailand (»de endelige antidumpingforanstaltninger«). Foranstaltningerne indførtes i form af en værditold på mellem 3,1 % og 12,9 %.

| (2) | Forordning (EF) nr. 682/2007 (3) blev ændret ved forordning (EF) nr. 954/2008 for så vidt angår den told, der blev pålagt en virksomhed og »alle andre virksomheder«. Tolden er på mellem 3,1 % og 14,3 %. Importen fra to thailandske eksporterende producenter, fra hvilke Kommissionen havde godtaget tilsagn ved Kommissionens afgørelse 2007/424/EF (4), var undtaget fra tolden. |
| --- | --- |

(2)

Forordning (EF) nr. 682/2007 (3) blev ændret ved forordning (EF) nr. 954/2008 for så vidt angår den told, der blev pålagt en virksomhed og »alle andre virksomheder«. Tolden er på mellem 3,1 % og 14,3 %. Importen fra to thailandske eksporterende producenter, fra hvilke Kommissionen havde godtaget tilsagn ved Kommissionens afgørelse 2007/424/EF (4), var undtaget fra tolden.

| (3) | Ved forordning (EF) nr. 847/2009 (5) vedtog Rådet, at pristilsagn med faste minimumsimportpriser ikke længere var egnede til at modvirke de skadevoldende virkninger af dumping. De godtagne tilsagn blev derfor trukket tilbage, og tilsagnene fra 10 andre thailandske eksporterende producenter blev afvist. |
| --- | --- |

(3)

Ved forordning (EF) nr. 847/2009 (5) vedtog Rådet, at pristilsagn med faste minimumsimportpriser ikke længere var egnede til at modvirke de skadevoldende virkninger af dumping. De godtagne tilsagn blev derfor trukket tilbage, og tilsagnene fra 10 andre thailandske eksporterende producenter blev afvist.

2.   Anmodning om en udløbsundersøgelse

| (4) | Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (6) af de gældende endelige antidumpingforanstaltninger modtog Kommissionen den 19. marts 2012 en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Anmodningen blev indgivet af Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux (AETMD) (»klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for en væsentlig del af den samlede produktion af sukkermajs, tilberedt eller konserveret i Unionen — i dette tilfælde mere end 50 %. |
| --- | --- |

(4)

Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (6) af de gældende endelige antidumpingforanstaltninger modtog Kommissionen den 19. marts 2012 en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Anmodningen blev indgivet af Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux (AETMD) (»klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for en væsentlig del af den samlede produktion af sukkermajs, tilberedt eller konserveret i Unionen — i dette tilfælde mere end 50 %.

| (5) | Anmodningen var begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis ville medføre fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade for EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(5)

Anmodningen var begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis ville medføre fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade for EU-erhvervsgrenen.

3.   Indledning af en udløbsundersøgelse

| (6) | Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse, og offentliggjorde den 19. juni 2012 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (7) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse, og offentliggjorde den 19. juni 2012 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (7) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.

4.   Undersøgelsen

4.1.   Nuværende undersøgelsesperiode og betragtet periode

| (7) | Undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat dumping omfattede perioden fra den 1. april 2011 til den 31. marts 2012 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2008 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«). |
| --- | --- |

(7)

Undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat dumping omfattede perioden fra den 1. april 2011 til den 31. marts 2012 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2008 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).

4.2.   Parter, som er berørt af proceduren

| (8) | Kommissionen underrettede officielt ansøgerne, andre kendte EU-producenter, eksporterende producenter i Thailand, ikke forretningsmæssigt forbundne importører, brugere, som den vidste, var berørt af sagen, samt repræsentanterne for eksportlandet om indledningen af udløbsundersøgelsen. Interesserede parter fik mulighed for at give deres mening til kende skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen underrettede officielt ansøgerne, andre kendte EU-producenter, eksporterende producenter i Thailand, ikke forretningsmæssigt forbundne importører, brugere, som den vidste, var berørt af sagen, samt repræsentanterne for eksportlandet om indledningen af udløbsundersøgelsen. Interesserede parter fik mulighed for at give deres mening til kende skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.

| (9) | Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt. |
| --- | --- |

(9)

Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.

| (10) | I betragtning af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter i Thailand og ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører, der var involveret i undersøgelsen, anførtes det i indledningsmeddelelsen, at man påtænkte at anvende stikprøveudtagning i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald at udtage en sådan, blev ovennævnte parter anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter indledningen af undersøgelsen og give Kommissionen de oplysninger, der var anmodet om i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(10)

I betragtning af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter i Thailand og ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører, der var involveret i undersøgelsen, anførtes det i indledningsmeddelelsen, at man påtænkte at anvende stikprøveudtagning i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald at udtage en sådan, blev ovennævnte parter anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter indledningen af undersøgelsen og give Kommissionen de oplysninger, der var anmodet om i indledningsmeddelelsen.

| (11) | Hvad angår udtagelsen af stikprøven af eksporterende producenter i Thailand, modtog Kommissionen fyldestgørende oplysninger fra 17 eksporterende producenter, hvoraf 9 havde eksporteret til Unionen i NUP. Det blev besluttet at udtage en stikprøve på 3 eksporterende producenter, hvis samlede eksport udgjorde 90 % af de samarbejdsvillige eksporterende producenters samlede eksport til Unionen i NUP. |
| --- | --- |

(11)

Hvad angår udtagelsen af stikprøven af eksporterende producenter i Thailand, modtog Kommissionen fyldestgørende oplysninger fra 17 eksporterende producenter, hvoraf 9 havde eksporteret til Unionen i NUP. Det blev besluttet at udtage en stikprøve på 3 eksporterende producenter, hvis samlede eksport udgjorde 90 % af de samarbejdsvillige eksporterende producenters samlede eksport til Unionen i NUP.

| (12) | Da kun en ikke forretningsmæssigt forbunden importør indsendte en besvarelse, var det ikke nødvendigt at udtage en stikprøve. |
| --- | --- |

(12)

Da kun en ikke forretningsmæssigt forbunden importør indsendte en besvarelse, var det ikke nødvendigt at udtage en stikprøve.

| (13) | På baggrund af det store antal EU-producenter, der var berørt af proceduren, meddelte Kommissionen i indledningsmeddelelsen, at den midlertidigt havde udtaget en stikprøve af EU-producenter for at fastsætte skaden, jf. grundforordningens artikel 17. Denne foreløbige udvælgelse fandt sted på grundlag af de oplysninger, der var tilgængelige for Kommissionen i indledningsfasen og var baseret på producenternes salgs- og produktionsmængde og geografiske placering i Unionen. Den foreslåede stikprøve svarer til den største repræsentative produktionsmængde, som med rimelighed kan undersøges inden for den tid, der er til rådighed, og tegner sig for 58 % af EU-erhvervsgrenens samlede produktion. Derudover er den foreslåede stikprøve repræsentativ, hvad angår virksomhedernes geografiske placering, da den omfatter tre forskellige medlemsstater. EU-producenterne blev hørt om den mulige stikprøve på datoen for offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen. Da ingen andre producenter gav sig til kende, og da der ikke blev fremsat bemærkninger til stikprøven, blev stikprøven bekræftet. |
| --- | --- |

(13)

På baggrund af det store antal EU-producenter, der var berørt af proceduren, meddelte Kommissionen i indledningsmeddelelsen, at den midlertidigt havde udtaget en stikprøve af EU-producenter for at fastsætte skaden, jf. grundforordningens artikel 17. Denne foreløbige udvælgelse fandt sted på grundlag af de oplysninger, der var tilgængelige for Kommissionen i indledningsfasen og var baseret på producenternes salgs- og produktionsmængde og geografiske placering i Unionen. Den foreslåede stikprøve svarer til den største repræsentative produktionsmængde, som med rimelighed kan undersøges inden for den tid, der er til rådighed, og tegner sig for 58 % af EU-erhvervsgrenens samlede produktion. Derudover er den foreslåede stikprøve repræsentativ, hvad angår virksomhedernes geografiske placering, da den omfatter tre forskellige medlemsstater. EU-producenterne blev hørt om den mulige stikprøve på datoen for offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen. Da ingen andre producenter gav sig til kende, og da der ikke blev fremsat bemærkninger til stikprøven, blev stikprøven bekræftet.

| (14) | To interesserede parter hævdede, at stikprøven af EU-producenter kun er blevet udvalgt blandt ansøgerne, og at der burde være gjort en indsats for at udtage producenter uden for gruppen af ansøgere. |
| --- | --- |

(14)

To interesserede parter hævdede, at stikprøven af EU-producenter kun er blevet udvalgt blandt ansøgerne, og at der burde være gjort en indsats for at udtage producenter uden for gruppen af ansøgere.

| (15) | Men alle kendte EU-producenter både ansøgere og ikke-ansøgere er blevet opfordret til at samarbejde. Ti EU-producenter, både ansøgere og ikke-ansøgere, har indgivet oplysninger i forbindelse med stikprøven. Som forklaret i betragtning 13 svarer den udtagne stikprøve til den største repræsentative produktionsmængde, som med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed, og den tegner sig for 58 % af EU-erhvervsgrenens samlede produktion. Kommissionen er af den opfattelse, at den udtagne stikprøve er repræsentativ med hensyn til geografisk placering, uanset om producenterne er ansøgere eller ej. Derfor afvises påstanden. |
| --- | --- |

(15)

Men alle kendte EU-producenter både ansøgere og ikke-ansøgere er blevet opfordret til at samarbejde. Ti EU-producenter, både ansøgere og ikke-ansøgere, har indgivet oplysninger i forbindelse med stikprøven. Som forklaret i betragtning 13 svarer den udtagne stikprøve til den største repræsentative produktionsmængde, som med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed, og den tegner sig for 58 % af EU-erhvervsgrenens samlede produktion. Kommissionen er af den opfattelse, at den udtagne stikprøve er repræsentativ med hensyn til geografisk placering, uanset om producenterne er ansøgere eller ej. Derfor afvises påstanden.

| (16) | Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe en afgørelse om sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping og deraf følgende skade samt om Unionens interesser. I den forbindelse udsendte Kommissionen spørgeskemaer til de eksporterende producenter og EU-producenter, der indgik i stikprøven, og til den ikke forretningsmæssigt forbundne importør. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:






  a) | EU-producenter:






  — | Bonduelle Conserve International SAS, Renescure, Frankrig |
| --- | --- | --- | --- |

(16)

Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe en afgørelse om sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping og deraf følgende skade samt om Unionens interesser. I den forbindelse udsendte Kommissionen spørgeskemaer til de eksporterende producenter og EU-producenter, der indgik i stikprøven, og til den ikke forretningsmæssigt forbundne importør. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:

a)

EU-producenter:

—

Bonduelle Conserve International SAS, Renescure, Frankrig

| — | Compagnie Générale de Conserve France SA, Theix, Frankrig |
| --- | --- |

—

Compagnie Générale de Conserve France SA, Theix, Frankrig

| — | Compagnie Générale de Conserve Hungary, Debrecen, Ungarn |
| --- | --- |

—

Compagnie Générale de Conserve Hungary, Debrecen, Ungarn

| — | Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Italien |
| --- | --- |

—

Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Italien

| b) | Eksporterende producenter i Thailand:






  — | Agri Sol., Ltd., Pathumthani City |
| --- | --- | --- |

b)

Eksporterende producenter i Thailand:

—

Agri Sol., Ltd., Pathumthani City

| — | Lampang Food Products co, Ltd., Bangkok |
| --- | --- |

—

Lampang Food Products co, Ltd., Bangkok

| — | Sun Sweet Co., Ltd., Chiang Mai City. |
| --- | --- |

—

Sun Sweet Co., Ltd., Chiang Mai City.

| (17) | Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt. |
| --- | --- |

(17)

Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.

B.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

1.   Den pågældende vare

| (18) | Den pågældende vare er sukkermajs (Zea mays var. saccharata), i form af kerner, tilberedt eller konserveret med eddike eller eddikesyre, ikke frosne, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2001 90 30, og sukkermajs (Zea mays var. saccharata), i form af kerner, tilberedt eller konserveret på anden måde end med eddike eller eddikesyre, ikke frosne, undtagen varer henhørende under pos. 2006, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2005 80 00, med oprindelse i Thailand. |
| --- | --- |

(18)

Den pågældende vare er sukkermajs (Zea mays var. saccharata), i form af kerner, tilberedt eller konserveret med eddike eller eddikesyre, ikke frosne, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2001 90 30, og sukkermajs (Zea mays var. saccharata), i form af kerner, tilberedt eller konserveret på anden måde end med eddike eller eddikesyre, ikke frosne, undtagen varer henhørende under pos. 2006, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2005 80 00, med oprindelse i Thailand.

| (19) | Undersøgelsen har vist, at de forskellige typer af den pågældende vare trods forskelle i opbevaring alle har samme grundlæggende biologiske og kemiske egenskaber og basalt set anvendes til samme formål. |
| --- | --- |

(19)

Undersøgelsen har vist, at de forskellige typer af den pågældende vare trods forskelle i opbevaring alle har samme grundlæggende biologiske og kemiske egenskaber og basalt set anvendes til samme formål.

| (20) | To interesserede parter hævdede, at KN-koderne for sukkermajs ikke kun repræsenterer den pågældende vare, men omfatter betydelige mængder af konserverede babycorn, som ikke er fremstillet i Unionen, og som ikke er samme vare. De mener, at Kommissionen kan have indføjet babycorn i sine data. |
| --- | --- |

(20)

To interesserede parter hævdede, at KN-koderne for sukkermajs ikke kun repræsenterer den pågældende vare, men omfatter betydelige mængder af konserverede babycorn, som ikke er fremstillet i Unionen, og som ikke er samme vare. De mener, at Kommissionen kan have indføjet babycorn i sine data.

| (21) | Undersøgelsen fokuserede imidlertid udelukkende på den vare, der er omfattet af foranstaltningerne, hvilket udelukker babycorn, ved at anvende tilsvarende Taric-koder som grundlag for en analyse. Derfor må påstanden afvises som indholdsmæssigt ukorrekt. |
| --- | --- |

(21)

Undersøgelsen fokuserede imidlertid udelukkende på den vare, der er omfattet af foranstaltningerne, hvilket udelukker babycorn, ved at anvende tilsvarende Taric-koder som grundlag for en analyse. Derfor må påstanden afvises som indholdsmæssigt ukorrekt.

2.   Samme vare

| (22) | Sukkermajs fremstillet og solgt i Unionen af EU-erhvervsgrenen og sukkermajs fremstillet og solgt i Thailand blev anset for i store træk at have de samme fysiske og kemiske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål som sukkermajs fremstillet i Thailand og solgt til eksport til Unionen. De anses derfor for at være identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4. |
| --- | --- |

(22)

Sukkermajs fremstillet og solgt i Unionen af EU-erhvervsgrenen og sukkermajs fremstillet og solgt i Thailand blev anset for i store træk at have de samme fysiske og kemiske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål som sukkermajs fremstillet i Thailand og solgt til eksport til Unionen. De anses derfor for at være identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.

C.   SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING

| (23) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det undersøgt, om der var sandsynlighed for, at de gældende foranstaltningers bortfald ville føre til fortsat eller fornyet dumping. |
| --- | --- |

(23)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det undersøgt, om der var sandsynlighed for, at de gældende foranstaltningers bortfald ville føre til fortsat eller fornyet dumping.

1.   Indledende bemærkninger

| (24) | Som nævnt i betragtning 10 blev det i indledningsmeddelelsen planlagt at anvende stikprøver i betragtning af det potentielt store antal eksporterende producenter, der gav udtryk for samarbejdsvilje. Der blev udtaget en stikprøve på tre eksporterende producenter, som tegnede sig for ca. 90 % af den samlede eksport fra de eksporterende producenter, der gav udtryk for samarbejdsvilje, med henblik på at fastsætte sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping. |
| --- | --- |

(24)

Som nævnt i betragtning 10 blev det i indledningsmeddelelsen planlagt at anvende stikprøver i betragtning af det potentielt store antal eksporterende producenter, der gav udtryk for samarbejdsvilje. Der blev udtaget en stikprøve på tre eksporterende producenter, som tegnede sig for ca. 90 % af den samlede eksport fra de eksporterende producenter, der gav udtryk for samarbejdsvilje, med henblik på at fastsætte sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping.

| (25) | Da de tre stikprøveudvalgte eksporterende producenters samlede eksportmængde udgjorde ca. 25 % af den samlede eksport fra Thailand til Unionen i NUP, måtte der anvendes oplysninger fra andre kilder såsom anmodningen om en fornyet undersøgelse og tilgængelige handelsstatistikker om eksport (fra de thailandske toldmyndigheder) og import (fra Eurostat) for at vurdere sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping. |
| --- | --- |

(25)

Da de tre stikprøveudvalgte eksporterende producenters samlede eksportmængde udgjorde ca. 25 % af den samlede eksport fra Thailand til Unionen i NUP, måtte der anvendes oplysninger fra andre kilder såsom anmodningen om en fornyet undersøgelse og tilgængelige handelsstatistikker om eksport (fra de thailandske toldmyndigheder) og import (fra Eurostat) for at vurdere sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping.

| (26) | Salg til forhandlere i Thailand, hvor varerne var beregnet til ukendte eksportmål, er ikke medtaget i fastsættelsen af dumpingmargenen. |
| --- | --- |

(26)

Salg til forhandlere i Thailand, hvor varerne var beregnet til ukendte eksportmål, er ikke medtaget i fastsættelsen af dumpingmargenen.

| (27) | Som i den oprindelige undersøgelse blev det konkluderet, at visse eksporterende producenter køber dele af deres salgsmængde af den pågældende vare fra eksterne leverandører. Salget af den pågældende vare, som ikke er fremstillet af de eksporterende producenter selv, er i denne undersøgelse ikke medtaget med henblik på fastsættelsen af deres respektive dumpingmargener. |
| --- | --- |

(27)

Som i den oprindelige undersøgelse blev det konkluderet, at visse eksporterende producenter køber dele af deres salgsmængde af den pågældende vare fra eksterne leverandører. Salget af den pågældende vare, som ikke er fremstillet af de eksporterende producenter selv, er i denne undersøgelse ikke medtaget med henblik på fastsættelsen af deres respektive dumpingmargener.

2.   Dumpingimport i NUP

2.1.   Fastsættelse af den normale værdi

| (28) | I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2, første punktum, blev det med hensyn til fastsættelsen af den normale værdi fastslået for hver af de tre eksporterende producenter, om deres samlede hjemmemarkedssalg af samme vare i NUP var repræsentativt i forhold til deres samlede eksportsalg til Unionen, dvs., om salgsmængden af samme vare til det hjemlige forbrug udgjorde 5 % eller derover af deres eksport af den pågældende vare til Unionen. |
| --- | --- |

(28)

I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2, første punktum, blev det med hensyn til fastsættelsen af den normale værdi fastslået for hver af de tre eksporterende producenter, om deres samlede hjemmemarkedssalg af samme vare i NUP var repræsentativt i forhold til deres samlede eksportsalg til Unionen, dvs., om salgsmængden af samme vare til det hjemlige forbrug udgjorde 5 % eller derover af deres eksport af den pågældende vare til Unionen.

| (29) | Hjemmemarkedssalget blev fundet repræsentativt for en af de tre virksomheder i stikprøven. |
| --- | --- |

(29)

Hjemmemarkedssalget blev fundet repræsentativt for en af de tre virksomheder i stikprøven.

| (30) | Det blev efterfølgende undersøgt, om de typer af samme vare, som denne virksomhed solgte på hjemmemarkedet, var identiske eller direkte sammenlignelige med de typer, der solgtes til eksport til Unionen. For hver af de pågældende typer blev det fastslået, om hjemmemarkedssalget af samme vare var tilstrækkeligt repræsentativt med henblik på anvendelse af grundforordningens artikel 2, stk. 2. Salget til forbrug på hjemmemarkedet var tilstrækkeligt repræsentativt i de tilfælde, hvor det udgjorde 5 % eller derover af den samlede salgsmængde af den sammenlignelige type, der eksporteredes til Unionen. |
| --- | --- |

(30)

Det blev efterfølgende undersøgt, om de typer af samme vare, som denne virksomhed solgte på hjemmemarkedet, var identiske eller direkte sammenlignelige med de typer, der solgtes til eksport til Unionen. For hver af de pågældende typer blev det fastslået, om hjemmemarkedssalget af samme vare var tilstrækkeligt repræsentativt med henblik på anvendelse af grundforordningens artikel 2, stk. 2. Salget til forbrug på hjemmemarkedet var tilstrækkeligt repræsentativt i de tilfælde, hvor det udgjorde 5 % eller derover af den samlede salgsmængde af den sammenlignelige type, der eksporteredes til Unionen.

| (31) | Det blev for denne virksomhed konstateret, at kun en af varetyperne af samme vare var direkte sammenlignelig med den type, der eksporteres til Unionen. Desuden solgtes denne bestemte type også i tilstrækkeligt repræsentative mængder på hjemmemarkedet. |
| --- | --- |

(31)

Det blev for denne virksomhed konstateret, at kun en af varetyperne af samme vare var direkte sammenlignelig med den type, der eksporteres til Unionen. Desuden solgtes denne bestemte type også i tilstrækkeligt repræsentative mængder på hjemmemarkedet.

| (32) | Det blev efterfølgende undersøgt, om varetypen for virksomheden i betragtning 31 solgtes i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af det rentable hjemmemarkedssalg til uafhængige kunder for den pågældende varetype. |
| --- | --- |

(32)

Det blev efterfølgende undersøgt, om varetypen for virksomheden i betragtning 31 solgtes i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af det rentable hjemmemarkedssalg til uafhængige kunder for den pågældende varetype.

| (33) | Det blev konstateret, at over 80 % af salgsmængden, der er beregnet på hjemmemarkedsforbrug var rentabel, og i henhold til artikel 2, stk. 4, blev alle transaktioner for denne varetype anvendt til at fastsætte den normale værdi. |
| --- | --- |

(33)

Det blev konstateret, at over 80 % af salgsmængden, der er beregnet på hjemmemarkedsforbrug var rentabel, og i henhold til artikel 2, stk. 4, blev alle transaktioner for denne varetype anvendt til at fastsætte den normale værdi.

| (34) | For den type af den pågældende vare, hvor hjemmemarkedssalget var repræsentativt og foregik i normal handel, blev den normale værdi fastsat grundlag af på den faktiske hjemmemarkedspris beregnet som et vejet gennemsnit af alt hjemmemarkedssalg af den varetype i NUP. |
| --- | --- |

(34)

For den type af den pågældende vare, hvor hjemmemarkedssalget var repræsentativt og foregik i normal handel, blev den normale værdi fastsat grundlag af på den faktiske hjemmemarkedspris beregnet som et vejet gennemsnit af alt hjemmemarkedssalg af den varetype i NUP.

| (35) | For de to andre eksporterende producenter, hvis salg på hjemmemarkedet ikke blev fundet repræsentativt (den ene solgte ikke samme vare til forbrug på hjemmemarkedet overhovedet), og for den tredje eksporterende producent, hvis samlede salg blev fundet repræsentativt, men hvor det for en række varetyper af samme vare konstateredes, at salgsmængderne på hjemmemarkedet ikke var repræsentative, måtte den normale værdi beregnes i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3. |
| --- | --- |

(35)

For de to andre eksporterende producenter, hvis salg på hjemmemarkedet ikke blev fundet repræsentativt (den ene solgte ikke samme vare til forbrug på hjemmemarkedet overhovedet), og for den tredje eksporterende producent, hvis samlede salg blev fundet repræsentativt, men hvor det for en række varetyper af samme vare konstateredes, at salgsmængderne på hjemmemarkedet ikke var repræsentative, måtte den normale værdi beregnes i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3.

| (36) | Den normale værdi blev beregnet ved at lægge produktionsomkostningerne for hver varetype, der eksporteredes til Unionen, sammen med et rimeligt beløb for salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (SA&G) samt fortjeneste. |
| --- | --- |

(36)

Den normale værdi blev beregnet ved at lægge produktionsomkostningerne for hver varetype, der eksporteredes til Unionen, sammen med et rimeligt beløb for salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (SA&G) samt fortjeneste.

| (37) | For de to eksporterende producenter, som solgte med henblik på hjemmemarkedsforbrug — i mængder under eller over 5 % af deres respektive salgsmængder til Unionen — anvendtes SA&G og fortjenstmargenen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6, fra de respektive virksomheders salg i normal handel på hjemmemarkedet. |
| --- | --- |

(37)

For de to eksporterende producenter, som solgte med henblik på hjemmemarkedsforbrug — i mængder under eller over 5 % af deres respektive salgsmængder til Unionen — anvendtes SA&G og fortjenstmargenen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6, fra de respektive virksomheders salg i normal handel på hjemmemarkedet.

| (38) | For den tredje eksporterende producent, som ikke solgte samme vare beregnet til hjemmemarkedsforbrug, blev SA&G og fortjenesten, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6, litra a), for denne tredje eksporterende producent beregnet som et vejet gennemsnit af SA&G og fortjenesten for de to andre eksporterende producent, som omtalt i betragtning 37. |
| --- | --- |

(38)

For den tredje eksporterende producent, som ikke solgte samme vare beregnet til hjemmemarkedsforbrug, blev SA&G og fortjenesten, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6, litra a), for denne tredje eksporterende producent beregnet som et vejet gennemsnit af SA&G og fortjenesten for de to andre eksporterende producent, som omtalt i betragtning 37.

| (39) | To interesserede parter var uenige i den anvendte metode, jf. betragtning 37, dvs. anvendelsen af fortjenesten med henblik på at beregne en normal værdi, når denne fortjeneste baseres på hjemmemarkedssalg i mængder under 5 % af de mængder, der blev solgt til Unionen. De mener, at når hjemmemarkedssalget ikke anses for at være i tilstrækkelig mængde til at være repræsentativt, bør fortjenesten fra disse transaktioner ikke anvendes. |
| --- | --- |

(39)

To interesserede parter var uenige i den anvendte metode, jf. betragtning 37, dvs. anvendelsen af fortjenesten med henblik på at beregne en normal værdi, når denne fortjeneste baseres på hjemmemarkedssalg i mængder under 5 % af de mængder, der blev solgt til Unionen. De mener, at når hjemmemarkedssalget ikke anses for at være i tilstrækkelig mængde til at være repræsentativt, bør fortjenesten fra disse transaktioner ikke anvendes.

| (40) | Men den samme metode blev anvendt i den oprindelige undersøgelse, og i mangel af ændrede omstændigheder mener Kommissionen, at denne metode stadig er gyldig i forbindelse med denne procedure. |
| --- | --- |

(40)

Men den samme metode blev anvendt i den oprindelige undersøgelse, og i mangel af ændrede omstændigheder mener Kommissionen, at denne metode stadig er gyldig i forbindelse med denne procedure.

2.2.   Fastsættelse af eksportprisen

| (41) | De stikprøveudvalgte eksporterende producenters samlede salg foregik direkte til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen. Salgsprisen blev således fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales af disse uafhængige kunder i Unionen. |
| --- | --- |

(41)

De stikprøveudvalgte eksporterende producenters samlede salg foregik direkte til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen. Salgsprisen blev således fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales af disse uafhængige kunder i Unionen.

2.3.   Sammenligning og justeringer

| (42) | Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget på ab fabrik-basis. For at sikre en rimelig sammenligning blev der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, taget højde for forskelle, der påvirker prissammenligneligheden. |
| --- | --- |

(42)

Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget på ab fabrik-basis. For at sikre en rimelig sammenligning blev der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, taget højde for forskelle, der påvirker prissammenligneligheden.

| (43) | Der blev foretaget justeringer for forskelle i transport-, forsikrings-, håndterings- og lastningsomkostninger, provisioner og bankgebyrer, hvor det var relevant og berettiget. |
| --- | --- |

(43)

Der blev foretaget justeringer for forskelle i transport-, forsikrings-, håndterings- og lastningsomkostninger, provisioner og bankgebyrer, hvor det var relevant og berettiget.

| (44) | Desuden blev der i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra d), og i overensstemmelse med metodologien i den oprindelige undersøgelse justeret for forskelle i handelsled for de eksporterende producenter, hvis salg på hjemmemarkedet foregår under eget mærke, men hvis salg til Unionen foregår under en forhandlers mærke. Justeringens omfang — beregnet i form af en nedsættelse af den fortjenstmargen, der anvendtes til beregning af den normale værdi, jf. betragtning 33 — blev anslået på grundlag af forholdet mellem de fortjenstmargener, som EU-erhvervsgrenen opnåede på deres egne mærker og på alle varer. Fortjenstmargenen blev således nedsat med mellem 20 % og 50 %. |
| --- | --- |

(44)

Desuden blev der i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra d), og i overensstemmelse med metodologien i den oprindelige undersøgelse justeret for forskelle i handelsled for de eksporterende producenter, hvis salg på hjemmemarkedet foregår under eget mærke, men hvis salg til Unionen foregår under en forhandlers mærke. Justeringens omfang — beregnet i form af en nedsættelse af den fortjenstmargen, der anvendtes til beregning af den normale værdi, jf. betragtning 33 — blev anslået på grundlag af forholdet mellem de fortjenstmargener, som EU-erhvervsgrenen opnåede på deres egne mærker og på alle varer. Fortjenstmargenen blev således nedsat med mellem 20 % og 50 %.

| (45) | To interesserede parter mente, at hjemmemarkedet i Thailand og det europæiske marked ikke kan sammenlignes, da markedets størrelse varierer, og de thailandske producenter sælger under eget mærke på hjemmemarkedet. |
| --- | --- |

(45)

To interesserede parter mente, at hjemmemarkedet i Thailand og det europæiske marked ikke kan sammenlignes, da markedets størrelse varierer, og de thailandske producenter sælger under eget mærke på hjemmemarkedet.

| (46) | Der mindes for det første om, at det blev fastslået i betragtning 22, at sukkermajs, der sælges på det thailandske hjemmemarked, og sukkermajs, der blev solgt til eksport til EU-markedet, er identisk, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4. |
| --- | --- |

(46)

Der mindes for det første om, at det blev fastslået i betragtning 22, at sukkermajs, der sælges på det thailandske hjemmemarked, og sukkermajs, der blev solgt til eksport til EU-markedet, er identisk, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.

| (47) | For det andet blev der på grund af forskellene i handelsled foretaget en justering af fortjenstmargenen — en nedadgående justering på mellem 20 % og 50 % af den fortjenstmargen, der fremkom som følge af salg på hjemmemarkedet og salg af egne mærker. Det svarer også til den metode, der blev anvendt i den oprindelige undersøgelse. |
| --- | --- |

(47)

For det andet blev der på grund af forskellene i handelsled foretaget en justering af fortjenstmargenen — en nedadgående justering på mellem 20 % og 50 % af den fortjenstmargen, der fremkom som følge af salg på hjemmemarkedet og salg af egne mærker. Det svarer også til den metode, der blev anvendt i den oprindelige undersøgelse.

2.4.   Dumping i NUP

| (48) | Ud fra ovenstående blev dumpingmargenerne udtrykt i procent af prisen frit Unionens grænse, ufortoldet, og var på mellem 8 % og 44 %. |
| --- | --- |

(48)

Ud fra ovenstående blev dumpingmargenerne udtrykt i procent af prisen frit Unionens grænse, ufortoldet, og var på mellem 8 % og 44 %.

3.   Udvikling i importen, hvis foranstaltningerne ophæves

3.1.   De eksporterende producenters produktionskapacitet

| (49) | Produktionen af sukkermajs er afhængig af adgangen til friskhøstet majs, der leveres til konservesfabrikken direkte efter høsten. Friskhøstet majs skal konserveres senest 24 timer efter høsten, og der er således en direkte sammenhæng mellem kapaciteten til at fremstille den pågældende vare og mængden af friskhøstet majs. |
| --- | --- |

(49)

Produktionen af sukkermajs er afhængig af adgangen til friskhøstet majs, der leveres til konservesfabrikken direkte efter høsten. Friskhøstet majs skal konserveres senest 24 timer efter høsten, og der er således en direkte sammenhæng mellem kapaciteten til at fremstille den pågældende vare og mængden af friskhøstet majs.

| (50) | I Thailand er høstsæsonen på ca. 9-10 måneder om året, og der høstes to gange om året. Ved analysen af den disponible tekniske produktionskapacitet må der tages højde for sæsonrelaterede råvarebegrænsninger. |
| --- | --- |

(50)

I Thailand er høstsæsonen på ca. 9-10 måneder om året, og der høstes to gange om året. Ved analysen af den disponible tekniske produktionskapacitet må der tages højde for sæsonrelaterede råvarebegrænsninger.

| (51) | De tre eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, havde en samlet teknisk kapacitet på mellem 130 000-150 000 ton. Den faktiske udnyttelse af den tilgængelige tekniske kapacitet lå mellem 50 % og 80 %. |
| --- | --- |

(51)

De tre eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, havde en samlet teknisk kapacitet på mellem 130 000-150 000 ton. Den faktiske udnyttelse af den tilgængelige tekniske kapacitet lå mellem 50 % og 80 %.

| (52) | Flere interesserede parter fremførte, at selv om de var indforstået med den metode, der blev anvendt til at begrænse den tekniske kapacitet i henhold til tilgængeligheden af råmaterialer, så var den til rådighed stående uudnyttede kapacitet overdrevet. |
| --- | --- |

(52)

Flere interesserede parter fremførte, at selv om de var indforstået med den metode, der blev anvendt til at begrænse den tekniske kapacitet i henhold til tilgængeligheden af råmaterialer, så var den til rådighed stående uudnyttede kapacitet overdrevet.

| (53) | Som allerede anført i betragtning 50 kan den tekniske kapacitet ikke fuldt ud anvendes som følge af den sæsonbetonede mangel på frisk høstede sukkermajs. Undersøgelsen har dog vist, at kapacitetsudnyttelsestallene på 80 % og derover er nået af visse producenter i stikprøven, mens andre stikprøveudtagne producenters kapacitetsudnyttelse var meget lavere. Da alle producenter har en sammenlignelig adgang til råmaterialer, kan denne lavere kapacitetsudnyttelse ikke blot forklares ved sæsonbestemt mangel på frisk høstet sukkermajs. |
| --- | --- |

(53)

Som allerede anført i betragtning 50 kan den tekniske kapacitet ikke fuldt ud anvendes som følge af den sæsonbetonede mangel på frisk høstede sukkermajs. Undersøgelsen har dog vist, at kapacitetsudnyttelsestallene på 80 % og derover er nået af visse producenter i stikprøven, mens andre stikprøveudtagne producenters kapacitetsudnyttelse var meget lavere. Da alle producenter har en sammenlignelig adgang til råmaterialer, kan denne lavere kapacitetsudnyttelse ikke blot forklares ved sæsonbestemt mangel på frisk høstet sukkermajs.

| (54) | Ifølge oplysningerne fra den thailandske sammenslutning af fødevareproducenter steg den samlede eksportmængde fra Thailand til resten af verden støt med ca. 20 % i den betragtede periode og nåede op på 150 000-200 000 ton i NUP. Det viser, at mængden af tilgængelige sukkermajs kan stige støt og rent faktisk gør det, når eksporterende producenter har brug for supplerende mængder. I denne forbindelse bemærkes det, at den samlede produktion af »Yellow Corn« varierede fra 4,1 mio. – 4,5 mio. ton i Thailand i den betragtede periode. Selv om det anerkendes, at produktionen ikke kan skifte fra »Yellow Corn« til sukkermajs i forholdet 1 til 1, gør det blotte omfang af forskellen i produktionsmængderne det klart, at selv en lille ændring i produktionsmængderne af »Yellow Corn« til sukkermajs kan have en betydelig indvirkning på den samlede sukkermajsproduktion i Thailand. |
| --- | --- |

(54)

Ifølge oplysningerne fra den thailandske sammenslutning af fødevareproducenter steg den samlede eksportmængde fra Thailand til resten af verden støt med ca. 20 % i den betragtede periode og nåede op på 150 000-200 000 ton i NUP. Det viser, at mængden af tilgængelige sukkermajs kan stige støt og rent faktisk gør det, når eksporterende producenter har brug for supplerende mængder. I denne forbindelse bemærkes det, at den samlede produktion af »Yellow Corn« varierede fra 4,1 mio. – 4,5 mio. ton i Thailand i den betragtede periode. Selv om det anerkendes, at produktionen ikke kan skifte fra »Yellow Corn« til sukkermajs i forholdet 1 til 1, gør det blotte omfang af forskellen i produktionsmængderne det klart, at selv en lille ændring i produktionsmængderne af »Yellow Corn« til sukkermajs kan have en betydelig indvirkning på den samlede sukkermajsproduktion i Thailand.

| (55) | På dette grundlag blev det fastslået, at de tre stikprøveudvalgte producenter kunne producere en yderligere mængde på ca. 40 000-60 000 ton pr. år (»effektiv uudnyttet kapacitet«), hvilket er ca. 2 til 3 gange den samlede eksport fra Thailand af den pågældende vare til Unionen. |
| --- | --- |

(55)

På dette grundlag blev det fastslået, at de tre stikprøveudvalgte producenter kunne producere en yderligere mængde på ca. 40 000-60 000 ton pr. år (»effektiv uudnyttet kapacitet«), hvilket er ca. 2 til 3 gange den samlede eksport fra Thailand af den pågældende vare til Unionen.

| (56) | Den faktiske uudnyttede kapacitet hos de stikprøveudtagne producenter alene kan derfor betragtes som betydelig. Desuden er der yderligere 15 kendte producenter af den pågældende vare i Thailand, som ligeledes har adgang til den omfattende produktion af sukkermajs i Thailand. |
| --- | --- |

(56)

Den faktiske uudnyttede kapacitet hos de stikprøveudtagne producenter alene kan derfor betragtes som betydelig. Desuden er der yderligere 15 kendte producenter af den pågældende vare i Thailand, som ligeledes har adgang til den omfattende produktion af sukkermajs i Thailand.

| (57) | Ud fra oplysninger fra andre kilder, såsom






  — | oplysninger fra de eksporterende producenters internetpræsentationer |
| --- | --- | --- |

(57)

Ud fra oplysninger fra andre kilder, såsom

—

oplysninger fra de eksporterende producenters internetpræsentationer

| — | oplysninger indhentet i forbindelse med stikprøveudtagningen, og |
| --- | --- |

—

oplysninger indhentet i forbindelse med stikprøveudtagningen, og

| — | oplysninger indhentet i forbindelse med etableringen af databasen, jf. grundforordningens artikel 14, stk. 6 |
| --- | --- |

—

oplysninger indhentet i forbindelse med etableringen af databasen, jf. grundforordningens artikel 14, stk. 6

kan det konkluderes, at mindst to store eksporterende producenter, hvoraf den ene samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen uden at indgå i stikprøven (og derfor ikke fremlagde detaljerede oplysninger i denne henseende), har en samlet kapacitet på 50 000-100 000 ton.

| (58) | Endelig er der ikke bevis for, at forbruget på det thailandske hjemmemarked eller tredjelandsmarkeder vil stige og dermed absorbere den øgede produktion, hvis de thailandske producenter udnytter den uudnyttede kapacitet. Nærmere bestemt er det thailandske hjemmemarked meget lille og tegnede sig i gennemsnit for kun 1 % -2 % af det samlede salg af alle stikprøveudtagne thailandske producenter. Det bekræfter, at enhver yderligere produktion af sukkermajs vil blive eksporteret fra Thailand. |
| --- | --- |

(58)

Endelig er der ikke bevis for, at forbruget på det thailandske hjemmemarked eller tredjelandsmarkeder vil stige og dermed absorbere den øgede produktion, hvis de thailandske producenter udnytter den uudnyttede kapacitet. Nærmere bestemt er det thailandske hjemmemarked meget lille og tegnede sig i gennemsnit for kun 1 % -2 % af det samlede salg af alle stikprøveudtagne thailandske producenter. Det bekræfter, at enhver yderligere produktion af sukkermajs vil blive eksporteret fra Thailand.

3.2.   EU-markedets tiltrækningskraft

| (59) | Efter sammenligningen af eksportprisen for den pågældende vare til Unionen og priserne for samme vare på hjemmemarkedet fremkom følgende resultater: Priserne på hjemmemarkedet er forholdsvis høje (på grund af salg af egne mærker), og mængderne er forholdsvis små i forhold til eksportsalget. På dette grundlag er der ingen åbenbar risiko for handelsfordrejning fra salget på hjemmemarkedet til salget til Unionen, hvis foranstaltninger ophæves. |
| --- | --- |

(59)

Efter sammenligningen af eksportprisen for den pågældende vare til Unionen og priserne for samme vare på hjemmemarkedet fremkom følgende resultater: Priserne på hjemmemarkedet er forholdsvis høje (på grund af salg af egne mærker), og mængderne er forholdsvis små i forhold til eksportsalget. På dette grundlag er der ingen åbenbar risiko for handelsfordrejning fra salget på hjemmemarkedet til salget til Unionen, hvis foranstaltninger ophæves.

| (60) | Sammenligningen af eksportpriserne for den pågældende vare til Unionen og priserne for samme vare på tredjelandsmarkeder viste, at de tre stikprøveudvalgte eksporterende producenters priser til Unionen — i gennemsnit — er 14 % højere. |
| --- | --- |

(60)

Sammenligningen af eksportpriserne for den pågældende vare til Unionen og priserne for samme vare på tredjelandsmarkeder viste, at de tre stikprøveudvalgte eksporterende producenters priser til Unionen — i gennemsnit — er 14 % højere.

| (61) | Handelsstatistikker fra de thailandske toldmyndigheder bekræfter denne konklusion. Efter omregning af den logistiske vægt (dåse + majs + væske) til dåsens nettovægt (majs + væske) ved hjælp af den metode, der er angivet i anmodningen om undersøgelsen, er kiloprisen ved salg til Unionen — i gennemsnit – 5 % højere end priserne til tredjelande. |
| --- | --- |

(61)

Handelsstatistikker fra de thailandske toldmyndigheder bekræfter denne konklusion. Efter omregning af den logistiske vægt (dåse + majs + væske) til dåsens nettovægt (majs + væske) ved hjælp af den metode, der er angivet i anmodningen om undersøgelsen, er kiloprisen ved salg til Unionen — i gennemsnit – 5 % højere end priserne til tredjelande.

| (62) | Mens en række parter har udtrykt tvivl om, hvorvidt en prisforskel på 5 % eller 14 % er tilstrækkelig til at kunne medføre en omdirigering af handelen til Unionen, viste undersøgelsen, at dette faktisk er en sandsynlighed på markedet for sukkermajs. I den foreliggende procedure opnåede en thailandsk virksomhed (Karn Corn) tidligere en toldsats, der er 8-10 % lavere end for de fleste andre thailandske eksportører. Denne fordel på 8-10 % var imidlertid tilstrækkelig til at syvdoble virksomhedens andel af eksporten fra Thailand til Unionen mellem den oprindelige undersøgelsesperiode og den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(62)

Mens en række parter har udtrykt tvivl om, hvorvidt en prisforskel på 5 % eller 14 % er tilstrækkelig til at kunne medføre en omdirigering af handelen til Unionen, viste undersøgelsen, at dette faktisk er en sandsynlighed på markedet for sukkermajs. I den foreliggende procedure opnåede en thailandsk virksomhed (Karn Corn) tidligere en toldsats, der er 8-10 % lavere end for de fleste andre thailandske eksportører. Denne fordel på 8-10 % var imidlertid tilstrækkelig til at syvdoble virksomhedens andel af eksporten fra Thailand til Unionen mellem den oprindelige undersøgelsesperiode og den nuværende undersøgelsesperiode.

| (63) | Trods den gældende antidumpingtold på 3,1 % har Karn Corn mere end fordoblet sine eksportmængder til Unionen siden indførelsen af antidumpingtolden. Det viser EU-markedets tiltrækningskraft sammenlignet med andre markeder, selv i tilfælde af en mindre prisforskel. |
| --- | --- |

(63)

Trods den gældende antidumpingtold på 3,1 % har Karn Corn mere end fordoblet sine eksportmængder til Unionen siden indførelsen af antidumpingtolden. Det viser EU-markedets tiltrækningskraft sammenlignet med andre markeder, selv i tilfælde af en mindre prisforskel.

| (64) | Risikoen for omlægning af handelen fra hjemmemarkedet til EU-markedet er forholdsvis begrænset på grund af salget af egne mærker på hjemmemarkedet, men der er en væsentlig risiko for omlægning af handelen fra salg til tredjelande til EU-markedet som følge af de højere priser på EU-markedet. |
| --- | --- |

(64)

Risikoen for omlægning af handelen fra hjemmemarkedet til EU-markedet er forholdsvis begrænset på grund af salget af egne mærker på hjemmemarkedet, men der er en væsentlig risiko for omlægning af handelen fra salg til tredjelande til EU-markedet som følge af de højere priser på EU-markedet.

| (65) | Flere interesserede parter hævdede, at priserne på EU-markedet er forholdsvis mindre attraktive, når man sammenligner med priser i andre lande, f.eks. Japan. Det betyder, at risikoen for omdirigering af handelen, hvis foranstaltningerne ophæves, vil være overdrevet. |
| --- | --- |

(65)

Flere interesserede parter hævdede, at priserne på EU-markedet er forholdsvis mindre attraktive, når man sammenligner med priser i andre lande, f.eks. Japan. Det betyder, at risikoen for omdirigering af handelen, hvis foranstaltningerne ophæves, vil være overdrevet.

| (66) | Det skal bemærkes, at salg til tredjelande behandles som en gruppe, og konklusionen i betragtning 63 er baseret på priserne til tredjelande i gennemsnit. Det anerkendes fuldt ud, at der inden for denne gruppe af tredjelande, er lande, til hvilke eksportpriserne er højere, og at der er andre tredjelande, hvor eksportpriserne er lavere. Det er klart, at jo lavere eksportpris jo større risiko for omdirigering af handelen, hvis foranstaltningerne udløber. |
| --- | --- |

(66)

Det skal bemærkes, at salg til tredjelande behandles som en gruppe, og konklusionen i betragtning 63 er baseret på priserne til tredjelande i gennemsnit. Det anerkendes fuldt ud, at der inden for denne gruppe af tredjelande, er lande, til hvilke eksportpriserne er højere, og at der er andre tredjelande, hvor eksportpriserne er lavere. Det er klart, at jo lavere eksportpris jo større risiko for omdirigering af handelen, hvis foranstaltningerne udløber.

| (67) | Endvidere hævdede en interesseret part, at de kontraktlige forbindelser med importørerne i tredjelande ikke vil gøre det let at skifte mellem kunder i forskellige lande. |
| --- | --- |

(67)

Endvidere hævdede en interesseret part, at de kontraktlige forbindelser med importørerne i tredjelande ikke vil gøre det let at skifte mellem kunder i forskellige lande.

| (68) | Der kan være kontraktlige forbindelser mellem eksporterende producenter i Thailand og importører i forskellige tredjelande, som opretholdes på kort sigt, men der er ikke noget, der tyder på, at de kontraktlige forpligtelser ikke kunne udfases og dermed muliggøre salg til markeder med højere priser, f.eks. EU-markedet. |
| --- | --- |

(68)

Der kan være kontraktlige forbindelser mellem eksporterende producenter i Thailand og importører i forskellige tredjelande, som opretholdes på kort sigt, men der er ikke noget, der tyder på, at de kontraktlige forpligtelser ikke kunne udfases og dermed muliggøre salg til markeder med højere priser, f.eks. EU-markedet.

| (69) | Endelig hævdede interesserede parter, at eksporten til visse tredjelande, f.eks. Sydkorea, ikke kan sammenlignes, idet varesammensætningen (f.eks. dåsernes størrelse) og salgsbetingelserne (f.eks. shippingbetingelser) kan være forskellige. |
| --- | --- |

(69)

Endelig hævdede interesserede parter, at eksporten til visse tredjelande, f.eks. Sydkorea, ikke kan sammenlignes, idet varesammensætningen (f.eks. dåsernes størrelse) og salgsbetingelserne (f.eks. shippingbetingelser) kan være forskellige.

| (70) | Der mindes om, at resultatet af sammenligningerne i betragtning 58, 59 og 60 er indikatorer for forskelle i eksportpriserne til alle tredjelande. Virkningen af alle spørgsmål vedrørende thailandsk eksport til et lille antal markeder er i sagens natur derfor generelt begrænset. Da thailandske eksportdata registreres på FOB-basis, er indvirkningen af eventuelle forskelle i shippingbetingelserne eller –omkostningerne desuden begrænset til omkostningen ved indenlandsk fragt i Thailand og kan derfor kun være ubetydelig. |
| --- | --- |

(70)

Der mindes om, at resultatet af sammenligningerne i betragtning 58, 59 og 60 er indikatorer for forskelle i eksportpriserne til alle tredjelande. Virkningen af alle spørgsmål vedrørende thailandsk eksport til et lille antal markeder er i sagens natur derfor generelt begrænset. Da thailandske eksportdata registreres på FOB-basis, er indvirkningen af eventuelle forskelle i shippingbetingelserne eller –omkostningerne desuden begrænset til omkostningen ved indenlandsk fragt i Thailand og kan derfor kun være ubetydelig.

| (71) | Da der ikke foreligger noget bevis for, at gennemsnitsprisen til alle tredjelande ikke kan sammenlignes med eksportprisen til Unionen, er konklusionen i betragtning 63 gyldig. |
| --- | --- |

(71)

Da der ikke foreligger noget bevis for, at gennemsnitsprisen til alle tredjelande ikke kan sammenlignes med eksportprisen til Unionen, er konklusionen i betragtning 63 gyldig.

4.   Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping

| (72) | Hvis foranstaltningerne ophæves, vil det relativt højere prisniveau på EU-markedet sandsynligvis tiltrække væsentlige mængder af den pågældende vare, som allerede sælges til lavere priser i tredjelande. |
| --- | --- |

(72)

Hvis foranstaltningerne ophæves, vil det relativt højere prisniveau på EU-markedet sandsynligvis tiltrække væsentlige mængder af den pågældende vare, som allerede sælges til lavere priser i tredjelande.

| (73) | De eksporterende producenter i Thailand har fortsat deres dumpingpraksis i NUP. |
| --- | --- |

(73)

De eksporterende producenter i Thailand har fortsat deres dumpingpraksis i NUP.

| (74) | Den uudnyttede kapacitet i Thailand og det forhold, at priserne på EU-markedet er betydeligt højere end på tredjelandsmarkederne, fører til den konklusion, at der er risiko for en stigning i eksporten af den pågældende vare, hvis foranstaltningerne ophæves. |
| --- | --- |

(74)

Den uudnyttede kapacitet i Thailand og det forhold, at priserne på EU-markedet er betydeligt højere end på tredjelandsmarkederne, fører til den konklusion, at der er risiko for en stigning i eksporten af den pågældende vare, hvis foranstaltningerne ophæves.

| (75) | Der er således stor sandsynlighed for, at dumpingen fortsætter, hvis foranstaltningerne ophæves. |
| --- | --- |

(75)

Der er således stor sandsynlighed for, at dumpingen fortsætter, hvis foranstaltningerne ophæves.

D.   DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN

| (76) | I NUP blev samme vare fremstillet af ca. 20 producenter i Unionen. Disse producenters produktion (fastsat på grundlag af oplysninger indsamlet hos de samarbejdsvillige producenter og for de øvrige EU-producenters vedkommende fastsat på grundlag oplysninger i anmodningen om en fornyet undersøgelse) anses derfor for at udgøre EU-produktionen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1. |
| --- | --- |

(76)

I NUP blev samme vare fremstillet af ca. 20 producenter i Unionen. Disse producenters produktion (fastsat på grundlag af oplysninger indsamlet hos de samarbejdsvillige producenter og for de øvrige EU-producenters vedkommende fastsat på grundlag oplysninger i anmodningen om en fornyet undersøgelse) anses derfor for at udgøre EU-produktionen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1.

| (77) | Som forklaret i betragtning 13 blev der på grund af det store antal EU-producenter udtaget en stikprøve. Med henblik på skadesanalysen blev der fastsat skadesindikatorer på følgende to niveauer:






  — | De makroøkonomiske elementer (produktion, kapacitet, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, gennemsnitlige enhedspriser, dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping) blev vurderet for EU-produktionen som helhed på grundlag af oplysninger fra de samarbejdsvillige producenter, og for de øvrige EU-producenters vedkommende blev der foretaget et skøn på grundlag af oplysningerne i anmodningen om en fornyet undersøgelse. |
| --- | --- | --- |

(77)

Som forklaret i betragtning 13 blev der på grund af det store antal EU-producenter udtaget en stikprøve. Med henblik på skadesanalysen blev der fastsat skadesindikatorer på følgende to niveauer:

—

De makroøkonomiske elementer (produktion, kapacitet, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, gennemsnitlige enhedspriser, dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping) blev vurderet for EU-produktionen som helhed på grundlag af oplysninger fra de samarbejdsvillige producenter, og for de øvrige EU-producenters vedkommende blev der foretaget et skøn på grundlag af oplysningerne i anmodningen om en fornyet undersøgelse.

| — | Analysen af mikroøkonomiske elementer (lagre, lønninger, rentabilitet, investeringsafkast, likviditet, evnen til at rejse kapital og investeringer) blev gennemført for EU-producenterne i stikprøven på grundlag af deres oplysninger. |
| --- | --- |

—

Analysen af mikroøkonomiske elementer (lagre, lønninger, rentabilitet, investeringsafkast, likviditet, evnen til at rejse kapital og investeringer) blev gennemført for EU-producenterne i stikprøven på grundlag af deres oplysninger.

E.   SITUATIONEN PÅ EU-MARKEDET

1.   EU-forbrug

| (78) | EU-forbruget blev beregnet på grundlag af EU-erhvervsgrenens egenproduktion beregnet til EU-markedet, oplysninger om importmængden til EU-markedet indhentet fra 14.6-databasen og for de øvrige EU-producenters vedkommende på basis af oplysninger i anmodningen om en fornyet undersøgelse. |
| --- | --- |

(78)

EU-forbruget blev beregnet på grundlag af EU-erhvervsgrenens egenproduktion beregnet til EU-markedet, oplysninger om importmængden til EU-markedet indhentet fra 14.6-databasen og for de øvrige EU-producenters vedkommende på basis af oplysninger i anmodningen om en fornyet undersøgelse.

| (79) | I løbet af den betragtede periode steg forbruget i Unionen med 9 %. Det faldt fra 2008 til 2009 med 5 %, men steg igen i 2010 og 2011 med hhv. 6 og 9 procentpoint (i forhold til de foregående år). Derefter lå det forholdsvist stabilt i NUP på ca. 350 000 ton. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Samlet forbrug i Unionen (ton) | 318 413 | 301 594 | 320 027 | 351 279 | 347 533 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 95 | 101 | 110 | 109 |

(79)

I løbet af den betragtede periode steg forbruget i Unionen med 9 %. Det faldt fra 2008 til 2009 med 5 %, men steg igen i 2010 og 2011 med hhv. 6 og 9 procentpoint (i forhold til de foregående år). Derefter lå det forholdsvist stabilt i NUP på ca. 350 000 ton.

2008

2009

2010

2011

NUP

Samlet forbrug i Unionen (ton)

318 413

301 594

320 027

351 279

347 533

Indeks (2008 = 100)

100

95

101

110

109

2.   Import fra det pågældende land

a)   Mængde

| (80) | Importmængden for den pågældende vare fra det pågældende land til Unionen faldt med 43 % fra ca. 38 000 ton i 2008 til ca. 22 000 ton i undersøgelsesperioden. Den faldt med 15 % i 2009, yderligere med 20 procentpoint i 2010 og endnu 11 procentpoint i 2011, inden den steg svagt med 3 procentpoint i NUP. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importmængde fra Thailand | 38 443 | 32 616 | 24 941 | 20 710 | 21 856 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 85 | 65 | 54 | 57 |
| Markedsandel for importen fra Thailand (i %) | 12 | 11 | 8 | 6 | 6 |
| Prisen på import fra Thailand (EUR/ton) | 835 | 887 | 806 | 775 | 807 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 106 | 96 | 93 | 97 |
| Kilde: | 14.6-databasen |

(80)

Importmængden for den pågældende vare fra det pågældende land til Unionen faldt med 43 % fra ca. 38 000 ton i 2008 til ca. 22 000 ton i undersøgelsesperioden. Den faldt med 15 % i 2009, yderligere med 20 procentpoint i 2010 og endnu 11 procentpoint i 2011, inden den steg svagt med 3 procentpoint i NUP.

2008

2009

2010

2011

NUP

Importmængde fra Thailand

38 443

32 616

24 941

20 710

21 856

Indeks (2008 = 100)

100

85

65

54

57

Markedsandel for importen fra Thailand (i %)

12

11

8

6

6

Prisen på import fra Thailand (EUR/ton)

835

887

806

775

807

Indeks (2008 = 100)

100

106

96

93

97

Kilde:

14.6-databasen

b)   Markedsandel

| (81) | De thailandske eksportørers tilsvarende markedsandel på EU-markedet i det pågældende land faldt gradvist med ca. 50 % eller 6 procentpoint i den betragtede periode, fra 12 % i 2008 til 6 % i NUP. Nærmere bestemt faldt den thailandske markedsandel fra 12 % i 2008 til 11 % i 2009, 8 % i 2010 og 6 % i 2011/NUP. |
| --- | --- |

(81)

De thailandske eksportørers tilsvarende markedsandel på EU-markedet i det pågældende land faldt gradvist med ca. 50 % eller 6 procentpoint i den betragtede periode, fra 12 % i 2008 til 6 % i NUP. Nærmere bestemt faldt den thailandske markedsandel fra 12 % i 2008 til 11 % i 2009, 8 % i 2010 og 6 % i 2011/NUP.

c)   Priser

i)   Prisudvikling

| (82) | Mellem 2008 og NUP faldt den gennemsnitlige importpris for den pågældende vare med oprindelse i det pågældende land med 3 %, fra 835 EUR/ton i 2008 til 807 EUR/ton i NUP. Nærmere beskrevet steg priserne med 6 % i 2008, før de faldt med 10 procentpoint i 2010 og med yderligere 3 procentpoint i 2011. Fra 2011 til NUP steg priserne igen med 4 procentpoint. |
| --- | --- |

(82)

Mellem 2008 og NUP faldt den gennemsnitlige importpris for den pågældende vare med oprindelse i det pågældende land med 3 %, fra 835 EUR/ton i 2008 til 807 EUR/ton i NUP. Nærmere beskrevet steg priserne med 6 % i 2008, før de faldt med 10 procentpoint i 2010 og med yderligere 3 procentpoint i 2011. Fra 2011 til NUP steg priserne igen med 4 procentpoint.

ii)   Prisunderbud

| (83) | Der blev foretaget en prissammenligning for lignende varetyper mellem de eksporterende producenters og EU-erhvervsgrenens salgspriser i Unionen. Med henblik herpå blev EU-erhvervsgrenens priser ab fabrik uden rabatter og skatter sammenlignet med det pågældende lands eksporterende producenters cif-priser, Unionens grænse, behørigt justeret for konventionel told og omkostninger til losning og toldbehandling. Sammenligningen viste, at priserne på den pågældende vare med oprindelse i det pågældende land i NUP i Unionen generelt var højere end EU-erhvervsgrenens priser. På grundlag af importstatistikkerne (14.6-databasen) blev der således ikke fastlagt en underbudsmargen for hele den thailandske import til Unionen (både for samarbejdsvillige eksportører og ikke samarbejdsvillige virksomheder, uanset varesammensætningen). |
| --- | --- |

(83)

Der blev foretaget en prissammenligning for lignende varetyper mellem de eksporterende producenters og EU-erhvervsgrenens salgspriser i Unionen. Med henblik herpå blev EU-erhvervsgrenens priser ab fabrik uden rabatter og skatter sammenlignet med det pågældende lands eksporterende producenters cif-priser, Unionens grænse, behørigt justeret for konventionel told og omkostninger til losning og toldbehandling. Sammenligningen viste, at priserne på den pågældende vare med oprindelse i det pågældende land i NUP i Unionen generelt var højere end EU-erhvervsgrenens priser. På grundlag af importstatistikkerne (14.6-databasen) blev der således ikke fastlagt en underbudsmargen for hele den thailandske import til Unionen (både for samarbejdsvillige eksportører og ikke samarbejdsvillige virksomheder, uanset varesammensætningen).

3.   EU-erhvervsgrenens situation

| (84) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation. |
| --- | --- |

(84)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.

| (85) | Dette marked er bl.a. karakteriseret ved, at der findes to salgskanaler, dvs. salg under producentens eget mærke og salg under detailhandlerens mærke. Den første salgskanal vil normalt afføde højere salgsomkostninger end den anden salgskanal, især med hensyn til markedsføring og reklame, og derigennem også højere salgspriser. |
| --- | --- |

(85)

Dette marked er bl.a. karakteriseret ved, at der findes to salgskanaler, dvs. salg under producentens eget mærke og salg under detailhandlerens mærke. Den første salgskanal vil normalt afføde højere salgsomkostninger end den anden salgskanal, især med hensyn til markedsføring og reklame, og derigennem også højere salgspriser.

| (86) | Undersøgelsen viste, at al import fra de samarbejdsvillige thailandske eksportører foregår i den anden kanal, altså salg under detailhandlerens mærke. Det blev derfor fundet hensigtsmæssigt i skadesanalysen, hvor det var relevant, at skelne mellem EU-erhvervsgrenens salg under eget mærke og salg under detailhandlerens mærke, da dumpingimport først og fremmest konkurrerer med EU-erhvervsgrenens samme varer solgt under detailhandlerens mærke. Denne skelnen fandt sted især med hensyn til fastsættelsen af salgsmængde, salgspriser og rentabilitet. For fuldstændighedens skyld vises og kommenteres de samlede tal imidlertid også i nedenstående tabeller (herunder både salg under eget mærke og under detailhandlerens mærke). EU-erhvervsgrenens salg under detailhandlerens mærke udgjorde i NUP ca. 70 % af EU-erhvervsgrenens samlede salgsmængde og ca. 60 % af dens salgsværdi. |
| --- | --- |

(86)

Undersøgelsen viste, at al import fra de samarbejdsvillige thailandske eksportører foregår i den anden kanal, altså salg under detailhandlerens mærke. Det blev derfor fundet hensigtsmæssigt i skadesanalysen, hvor det var relevant, at skelne mellem EU-erhvervsgrenens salg under eget mærke og salg under detailhandlerens mærke, da dumpingimport først og fremmest konkurrerer med EU-erhvervsgrenens samme varer solgt under detailhandlerens mærke. Denne skelnen fandt sted især med hensyn til fastsættelsen af salgsmængde, salgspriser og rentabilitet. For fuldstændighedens skyld vises og kommenteres de samlede tal imidlertid også i nedenstående tabeller (herunder både salg under eget mærke og under detailhandlerens mærke). EU-erhvervsgrenens salg under detailhandlerens mærke udgjorde i NUP ca. 70 % af EU-erhvervsgrenens samlede salgsmængde og ca. 60 % af dens salgsværdi.

| (87) | Da sukkermajs kun forarbejdes i sommermånederne i Unionen, er en række skadesindikatorer næsten identiske for 2011 og NUP (1. april til 30. marts 2012). Dette gælder navnlig produktion og produktionskapacitet. |
| --- | --- |

(87)

Da sukkermajs kun forarbejdes i sommermånederne i Unionen, er en række skadesindikatorer næsten identiske for 2011 og NUP (1. april til 30. marts 2012). Dette gælder navnlig produktion og produktionskapacitet.

3.1.   Makroøkonomiske elementer

a)   Produktion

| (88) | Fra et niveau på ca. 372 000 ton i 2008 faldt EU-erhvervsgrenens produktion med 8 % i den betragtede periode. Nærmere beskrevet faldt den med 25 % i 2009 og med 13 procentpoint i 2010, før den steg igen med 31 procentpoint i 2011/NUP. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktion (ton) | 371 764 | 279 265 | 231 790 | 344 015 | 343 873 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 75 | 62 | 93 | 92 |

(88)

Fra et niveau på ca. 372 000 ton i 2008 faldt EU-erhvervsgrenens produktion med 8 % i den betragtede periode. Nærmere beskrevet faldt den med 25 % i 2009 og med 13 procentpoint i 2010, før den steg igen med 31 procentpoint i 2011/NUP.

2008

2009

2010

2011

NUP

Produktion (ton)

371 764

279 265

231 790

344 015

343 873

Indeks (2008 = 100)

100

75

62

93

92

b)   Kapacitet og kapacitetsudnyttelsesgrad

| (89) | Produktionskapaciteten var på ca. 488 000 ton i 2008, 2009 og 2010 og faldt med 9 % i 2011/NUP. Faldet skyldtes, at en af EU-producenterne i stikprøven lukkede en af sine fabrikker. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionskapacitet (ton) | 488 453 | 488 453 | 488 453 | 444 055 | 444 055 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 100 | 100 | 91 | 91 |
| Kapacitetsudnyttelse (i %) | 76 | 57 | 47 | 77 | 77 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 75 | 62 | 102 | 102 |
| Kilde: | Undersøgelsen |

(89)

Produktionskapaciteten var på ca. 488 000 ton i 2008, 2009 og 2010 og faldt med 9 % i 2011/NUP. Faldet skyldtes, at en af EU-producenterne i stikprøven lukkede en af sine fabrikker.

2008

2009

2010

2011

NUP

Produktionskapacitet (ton)

488 453

488 453

488 453

444 055

444 055

Indeks (2008 = 100)

100

100

100

91

91

Kapacitetsudnyttelse (i %)

76

57

47

77

77

Indeks (2008 = 100)

100

75

62

102

102

Kilde:

Undersøgelsen

| (90) | Kapacitetsudnyttelsen var på 76 % i 2008. Den faldt til 57 % i 2009 og yderligere til 47 % i 2010, før den igen steg til 77 % i 2011/NUP. I den betragtede periode var kapacitetsudnyttelsen stabil, idet den faldende produktion var i tråd med den faldende produktionskapacitet. |
| --- | --- |

(90)

Kapacitetsudnyttelsen var på 76 % i 2008. Den faldt til 57 % i 2009 og yderligere til 47 % i 2010, før den igen steg til 77 % i 2011/NUP. I den betragtede periode var kapacitetsudnyttelsen stabil, idet den faldende produktion var i tråd med den faldende produktionskapacitet.

c)   Salgsmængde

| (91) | EU-erhvervsgrenens salg af den produktion, der er beregnet til salg under detailhandlerens mærke på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder, faldt først med 6 % i 2009, før det igen steg med 17 procentpoint i 2010 og yderligere med 24 procentpoint i 2011. Fra 2011 til NUP faldt dette salg igen med 4 procentpoint. Mellem 2008 og NUP steg salget i alt med ca. 31 %. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU-salgsmængde (detailhandlers mærke) til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (ton) | 161 544 | 151 058 | 179 562 | 218 876 | 212 425 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 94 | 111 | 135 | 131 |
| EU-salgsmængde (eget og detailhandlers mærke) til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (ton) | 262 902 | 248 995 | 280 586 | 318 237 | 312 623 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 95 | 107 | 121 | 119 |
| Kilde: | Undersøgelsen |

(91)

EU-erhvervsgrenens salg af den produktion, der er beregnet til salg under detailhandlerens mærke på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder, faldt først med 6 % i 2009, før det igen steg med 17 procentpoint i 2010 og yderligere med 24 procentpoint i 2011. Fra 2011 til NUP faldt dette salg igen med 4 procentpoint. Mellem 2008 og NUP steg salget i alt med ca. 31 %.

2008

2009

2010

2011

NUP

EU-salgsmængde (detailhandlers mærke) til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (ton)

161 544

151 058

179 562

218 876

212 425

Indeks (2008 = 100)

100

94

111

135

131

EU-salgsmængde (eget og detailhandlers mærke) til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (ton)

262 902

248 995

280 586

318 237

312 623

Indeks (2008 = 100)

100

95

107

121

119

Kilde:

Undersøgelsen

| (92) | EU-erhvervsgrenens samlede salgsmængde (både under eget og under detailhandlerens mærke) af egen produktion til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet fulgte mere eller mindre et lignende mønster, dog ikke så udtalt. Først faldt salget med 5 % i 2009, hvorefter det steg med 12 procentpoint i 2010 og yderligere med 14 procentpoint i 2011. Fra 2011 til NUP faldt dette salg igen med 2 procentpoint. Mellem 2008 og undersøgelsesperioden steg salget således i alt med ca. 19 %. |
| --- | --- |

(92)

EU-erhvervsgrenens samlede salgsmængde (både under eget og under detailhandlerens mærke) af egen produktion til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet fulgte mere eller mindre et lignende mønster, dog ikke så udtalt. Først faldt salget med 5 % i 2009, hvorefter det steg med 12 procentpoint i 2010 og yderligere med 14 procentpoint i 2011. Fra 2011 til NUP faldt dette salg igen med 2 procentpoint. Mellem 2008 og undersøgelsesperioden steg salget således i alt med ca. 19 %.

d)   Markedsandel

| (93) | EU-erhvervsgrenen havde en markedsandel på 83 % i 2008 og 2009. Den steg til 88 % i 2010 og 91 % i 2011, før den faldt svagt til 90 % i NUP. EU-erhvervsgrenens markedsandel steg i alt med 7 procentpoint i den betragtede periode. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU-erhvervsgrenens markedsandel (eget og detailhandlers mærke) (i %) | 83 | 83 | 88 | 91 | 90 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 100 | 106 | 110 | 109 |
| Kilde: | Undersøgelsen |

(93)

EU-erhvervsgrenen havde en markedsandel på 83 % i 2008 og 2009. Den steg til 88 % i 2010 og 91 % i 2011, før den faldt svagt til 90 % i NUP. EU-erhvervsgrenens markedsandel steg i alt med 7 procentpoint i den betragtede periode.

2008

2009

2010

2011

NUP

EU-erhvervsgrenens markedsandel (eget og detailhandlers mærke) (i %)

83

83

88

91

90

Indeks (2008 = 100)

100

100

106

110

109

Kilde:

Undersøgelsen

e)   Vækst

| (94) | Mellem 2008 og NUP, hvor EU-forbruget steg med 9 %, steg EU-erhvervsgrenens salgsmængde, som skulle sælges på EU-markedet under detailhandlerens mærke, med 31 %, hvorimod EU-erhvervsgrenens salgsmængde, som skulle sælges både under eget og under detailhandlerens mærke på EU-markedet, steg med 19 %. Mellem 2008 og NUP vandt EU-erhvervsgrenen ca. 7 procentpoint i markedsandele, hvorimod dumpingimporten tabte ca. 6 procentpoint i markedsandel. Det konkluderes således, at EU-erhvervsgrenen var i stand til at udnytte væksten på markedet. |
| --- | --- |

(94)

Mellem 2008 og NUP, hvor EU-forbruget steg med 9 %, steg EU-erhvervsgrenens salgsmængde, som skulle sælges på EU-markedet under detailhandlerens mærke, med 31 %, hvorimod EU-erhvervsgrenens salgsmængde, som skulle sælges både under eget og under detailhandlerens mærke på EU-markedet, steg med 19 %. Mellem 2008 og NUP vandt EU-erhvervsgrenen ca. 7 procentpoint i markedsandele, hvorimod dumpingimporten tabte ca. 6 procentpoint i markedsandel. Det konkluderes således, at EU-erhvervsgrenen var i stand til at udnytte væksten på markedet.

f)   Beskæftigelse

| (95) | Beskæftigelsen i EU-erhvervsgrenen faldt først med 17 % mellem 2008 og 2009, faldt med 5 procentpoint i 2010 og steg med 11 procentpoint i 2011/NUP. Generelt set faldt EU-erhvervsgrenens beskæftigelsesniveau med 11 % i den betragtede periode, dvs. fra ca. 2 300 til 2 000 personer. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beskæftigelse (ansatte) | 2 278 | 1 896 | 1 786 | 2 038 | 2 035 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 83 | 78 | 89 | 89 |
| Kilde: | Undersøgelsen |

(95)

Beskæftigelsen i EU-erhvervsgrenen faldt først med 17 % mellem 2008 og 2009, faldt med 5 procentpoint i 2010 og steg med 11 procentpoint i 2011/NUP. Generelt set faldt EU-erhvervsgrenens beskæftigelsesniveau med 11 % i den betragtede periode, dvs. fra ca. 2 300 til 2 000 personer.

2008

2009

2010

2011

NUP

Beskæftigelse (ansatte)

2 278

1 896

1 786

2 038

2 035

Indeks (2008 = 100)

100

83

78

89

89

Kilde:

Undersøgelsen

g)   Produktivitet

| (96) | Produktiviteten for EU-erhvervsgrenens arbejdsstyrke, der måles som output (i ton) pr. ansat pr. år, og hvis udgangspunkt var 163 ton pr. ansat, faldt først med 10 % i 2009 og yderligere med 10 procentpoint i 2010, hvorefter den steg med 23 procentpoint i 2011 og 1 procentpoint i NUP. EU-erhvervsgrenens produktivitet steg i alt med 4 % i løbet af den betragtede periode. Denne udvikling afspejler den omstændighed, at faldet i arbejdsstyrken var mere markant end nedgangen i produktionen. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivitet (ton pr. ansat) | 163 | 147 | 130 | 169 | 169 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 90 | 80 | 103 | 104 |
| Kilde: | Undersøgelsen |

(96)

Produktiviteten for EU-erhvervsgrenens arbejdsstyrke, der måles som output (i ton) pr. ansat pr. år, og hvis udgangspunkt var 163 ton pr. ansat, faldt først med 10 % i 2009 og yderligere med 10 procentpoint i 2010, hvorefter den steg med 23 procentpoint i 2011 og 1 procentpoint i NUP. EU-erhvervsgrenens produktivitet steg i alt med 4 % i løbet af den betragtede periode. Denne udvikling afspejler den omstændighed, at faldet i arbejdsstyrken var mere markant end nedgangen i produktionen.

2008

2009

2010

2011

NUP

Produktivitet (ton pr. ansat)

163

147

130

169

169

Indeks (2008 = 100)

100

90

80

103

104

Kilde:

Undersøgelsen

h)   Faktorer, der påvirker salgspriserne

| (97) | EU-erhvervsgrenens enhedspriser ved salg af varer under detailhandlers mærke til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder steg med 7 % i 2009 og faldt med 8 procentpoint i 2010 og yderligere 5 procentpoint i 2011. Fra 2011 til NUP steg de igen med 3 procentpoint. Disse priser faldt i alt med 3 % i den betragtede periode fra 1 073 EUR/ton til 1 041 EUR/ton i NUP. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enhedspris på EU-markedet (detailhandlers mærke) (EUR/ton) | 1 073 | 1 152 | 1 057 | 1 008 | 1 041 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 107 | 99 | 94 | 97 |
| Enhedspris på EU-markedet (eget og detailhandlers mærke) (EUR/ton) | 1 248 | 1 305 | 1 219 | 1 182 | 1 215 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 105 | 98 | 95 | 97 |
| Kilde: | Undersøgelsen |

(97)

EU-erhvervsgrenens enhedspriser ved salg af varer under detailhandlers mærke til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder steg med 7 % i 2009 og faldt med 8 procentpoint i 2010 og yderligere 5 procentpoint i 2011. Fra 2011 til NUP steg de igen med 3 procentpoint. Disse priser faldt i alt med 3 % i den betragtede periode fra 1 073 EUR/ton til 1 041 EUR/ton i NUP.

2008

2009

2010

2011

NUP

Enhedspris på EU-markedet (detailhandlers mærke) (EUR/ton)

1 073

1 152

1 057

1 008

1 041

Indeks (2008 = 100)

100

107

99

94

97

Enhedspris på EU-markedet (eget og detailhandlers mærke) (EUR/ton)

1 248

1 305

1 219

1 182

1 215

Indeks (2008 = 100)

100

105

98

95

97

Kilde:

Undersøgelsen

| (98) | EU-erhvervsgrenens samlede salgspriser (på varer, der sælges både under eget mærke og under detailhandlerens mærke) til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet fulgte mere eller mindre et lignende mønster. Først steg salgspriserne med 5 % i 2009, hvorefter de faldt med 7 procentpoint i 2010 og yderligere med 3 procentpoint i 2011. Fra 2011 til NUP steg de igen med 2 procentpoint. Priserne faldt i alt med 3 % i den betragtede periode fra 1 248 EUR/ton til 1 215 EUR/ton i NUP. |
| --- | --- |

(98)

EU-erhvervsgrenens samlede salgspriser (på varer, der sælges både under eget mærke og under detailhandlerens mærke) til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet fulgte mere eller mindre et lignende mønster. Først steg salgspriserne med 5 % i 2009, hvorefter de faldt med 7 procentpoint i 2010 og yderligere med 3 procentpoint i 2011. Fra 2011 til NUP steg de igen med 2 procentpoint. Priserne faldt i alt med 3 % i den betragtede periode fra 1 248 EUR/ton til 1 215 EUR/ton i NUP.

i)   Dumpingmargenens størrelse

| (99) | Undersøgelsen har vist, at der fortsat finder dumping sted, og at de faktiske dumpingmargeners omfang (nemlig op til 44 %) ikke kan betragtes som ubetydelige. |
| --- | --- |

(99)

Undersøgelsen har vist, at der fortsat finder dumping sted, og at de faktiske dumpingmargeners omfang (nemlig op til 44 %) ikke kan betragtes som ubetydelige.

j)   Genrejsning efter tidligere dumping

| (100) | De makroøkonomiske indikatorer, der er blevet gennemgået ovenfor, og de mikroøkonomiske indikatorer, der er gennemgået nedenfor, viser, at EU-erhvervsgrenen stadig befinder sig i en sårbar og udsat situation, selv om antidumpingforanstaltningerne delvis har opnået deres tilsigtede resultat ved at afhjælpe EU-producenternes skade. Resultaterne i segmentet for varer under detailhandlers mærke, som er i direkte konkurrence med importen fra Thailand, har ringe fortjeneste. EU-erhvervsgrenens salgspriser i dette markedssegment faldt med 3 % i den betragtede periode, mens produktionsomkostningerne steg med ca. 10 % i samme periode. Det er klart, at EU-erhvervsgrenen ikke har været i stand til at få dækket sine omkostninger, hvilket førte til betydelige tab. EU-erhvervsgrenen har tydeligvis ikke været i stand til at få dækket sine omkostninger, hvilket medførte væsentlige tab. Salget af sukkermajs under detailhandlers mærke har stor betydning for EU-erhvervsgrenens sukkermajsaktivitet (udgør 70 % af den samlede salgsmængde og 60 % af den samlede salgsværdi), og dette har vejet tungt i den samlede rentabilitet. Der kunne således ikke konstateres en egentlig genrejsning efter tidligere dumping, og det konkluderes, at EU-erhvervsgrenen fortsat er sårbar over for de skadevoldende virkninger af eventuel dumpingimport på EU-markedet. |
| --- | --- |

(100)

De makroøkonomiske indikatorer, der er blevet gennemgået ovenfor, og de mikroøkonomiske indikatorer, der er gennemgået nedenfor, viser, at EU-erhvervsgrenen stadig befinder sig i en sårbar og udsat situation, selv om antidumpingforanstaltningerne delvis har opnået deres tilsigtede resultat ved at afhjælpe EU-producenternes skade. Resultaterne i segmentet for varer under detailhandlers mærke, som er i direkte konkurrence med importen fra Thailand, har ringe fortjeneste. EU-erhvervsgrenens salgspriser i dette markedssegment faldt med 3 % i den betragtede periode, mens produktionsomkostningerne steg med ca. 10 % i samme periode. Det er klart, at EU-erhvervsgrenen ikke har været i stand til at få dækket sine omkostninger, hvilket førte til betydelige tab. EU-erhvervsgrenen har tydeligvis ikke været i stand til at få dækket sine omkostninger, hvilket medførte væsentlige tab. Salget af sukkermajs under detailhandlers mærke har stor betydning for EU-erhvervsgrenens sukkermajsaktivitet (udgør 70 % af den samlede salgsmængde og 60 % af den samlede salgsværdi), og dette har vejet tungt i den samlede rentabilitet. Der kunne således ikke konstateres en egentlig genrejsning efter tidligere dumping, og det konkluderes, at EU-erhvervsgrenen fortsat er sårbar over for de skadevoldende virkninger af eventuel dumpingimport på EU-markedet.

3.2.   Mikroøkonomiske elementer

a)   Lagre

| (101) | EU-erhvervsgrenens slutlagre faldt konstant i den betragtede periode. De faldt med 2 % i 2009, med 27 procentpoint i 2010, med 2 procentpoint i 2011 og med yderligere 24 procentpoint i undersøgelsesperioden. Det bør imidlertid bemærkes, at lagrene ikke er en relevant skadesindikator for den pågældende erhvervsgren. De store slutlagre skyldes den omstændighed, at høst og fremstilling af konserves normalt finder sted i slutningen af oktober hvert år. Lagrene består derfor af varer, der afventer forsendelse i perioden fra november til juli. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Slutlagre (ton) | 193 834 | 189 741 | 136 703 | 133 884 | 88 108 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 98 | 71 | 69 | 45 |
| Kilde: | Undersøgelsen |

(101)

EU-erhvervsgrenens slutlagre faldt konstant i den betragtede periode. De faldt med 2 % i 2009, med 27 procentpoint i 2010, med 2 procentpoint i 2011 og med yderligere 24 procentpoint i undersøgelsesperioden. Det bør imidlertid bemærkes, at lagrene ikke er en relevant skadesindikator for den pågældende erhvervsgren. De store slutlagre skyldes den omstændighed, at høst og fremstilling af konserves normalt finder sted i slutningen af oktober hvert år. Lagrene består derfor af varer, der afventer forsendelse i perioden fra november til juli.

2008

2009

2010

2011

NUP

Slutlagre (ton)

193 834

189 741

136 703

133 884

88 108

Indeks (2008 = 100)

100

98

71

69

45

Kilde:

Undersøgelsen

b)   Lønninger

| (102) | Mellem 2008 og NUP faldt arbejdskraftomkostningerne med 7 %. Nærmere beskrevet faldt de med 16 % i 2009, faldt med yderligere 1 procentpoint i 2010 og steg med 10 procentpoint i 2011/NUP. Det samlede fald i den betragtede periode hænger sammen med faldet i beskæftigelsen. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Årlige arbejdskraftomkostninger (EUR) | 34 343 788 | 28 850 250 | 28 370 188 | 31 952 596 | 31 923 505 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 84 | 83 | 93 | 93 |
| Kilde: | Undersøgelsen |

(102)

Mellem 2008 og NUP faldt arbejdskraftomkostningerne med 7 %. Nærmere beskrevet faldt de med 16 % i 2009, faldt med yderligere 1 procentpoint i 2010 og steg med 10 procentpoint i 2011/NUP. Det samlede fald i den betragtede periode hænger sammen med faldet i beskæftigelsen.

2008

2009

2010

2011

NUP

Årlige arbejdskraftomkostninger (EUR)

34 343 788

28 850 250

28 370 188

31 952 596

31 923 505

Indeks (2008 = 100)

100

84

83

93

93

Kilde:

Undersøgelsen

c)   Rentabilitet og investeringsafkast

| (103) | I den betragtede periode faldt rentabiliteten i forbindelse med EU-erhvervsgrenens salg af varer under detailhandlerens mærke, udtrykt som en procentdel af nettosalget, fra en fortjeneste på 5,6 % i 2008 til et tab på 5,4 % i NUP. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitet ved EU-salget (detailhandlers mærke) (% af nettosalget) | 5,6 % | 9,6 % | –3,3 % | –8,2 % | –5,4 % |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 169 | –59 | – 145 | –95 |
| Rentabilitet ved EU-salget (eget og detailhandlers mærke) (% af nettosalget) | 8,5 % | 10,8 % | 0,7 % | –0,5 % | 1,6 % |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 127 | 8 | –6 | 19 |
| Investeringsafkast (eget og detailhandlers mærke) (fortjeneste i % af nettoregnskabsværdien af investeringerne) | 24,3 % | 40,4 % | 2,9 % | –3,0 % | 4,4 % |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 166 | 12 | –13 | 18 |
| Kilde: | Undersøgelsen |

(103)

I den betragtede periode faldt rentabiliteten i forbindelse med EU-erhvervsgrenens salg af varer under detailhandlerens mærke, udtrykt som en procentdel af nettosalget, fra en fortjeneste på 5,6 % i 2008 til et tab på 5,4 % i NUP.

2008

2009

2010

2011

NUP

Rentabilitet ved EU-salget (detailhandlers mærke) (% af nettosalget)

5,6 %

9,6 %

–3,3 %

–8,2 %

–5,4 %

Indeks (2008 = 100)

100

169

–59

– 145

–95

Rentabilitet ved EU-salget (eget og detailhandlers mærke) (% af nettosalget)

8,5 %

10,8 %

0,7 %

–0,5 %

1,6 %

Indeks (2008 = 100)

100

127

8

–6

19

Investeringsafkast (eget og detailhandlers mærke) (fortjeneste i % af nettoregnskabsværdien af investeringerne)

24,3 %

40,4 %

2,9 %

–3,0 %

4,4 %

Indeks (2008 = 100)

100

166

12

–13

18

Kilde:

Undersøgelsen

| (104) | Fortjenesten af EU-erhvervsgrenens salg af varer til både eget og detailhandlers mærke faldt også fra 8,5 % i 2008 til 1,6 % i NUP. Faldet er således knapt så kraftigt som for salg under detailhandlerens mærke alene. Faldet i rentabiliteten forklares ved, at salgspriserne i den betragtede periode faldt med 3 %, mens produktionsomkostningerne (overvejende ubehandlet sukkermajs og dåser) steg med 5 % i samme periode. EU-erhvervsgrenen har tydeligvis ikke været i stand til at få væltet de øgede produktionsomkostninger over på kunderne. |
| --- | --- |

(104)

Fortjenesten af EU-erhvervsgrenens salg af varer til både eget og detailhandlers mærke faldt også fra 8,5 % i 2008 til 1,6 % i NUP. Faldet er således knapt så kraftigt som for salg under detailhandlerens mærke alene. Faldet i rentabiliteten forklares ved, at salgspriserne i den betragtede periode faldt med 3 %, mens produktionsomkostningerne (overvejende ubehandlet sukkermajs og dåser) steg med 5 % i samme periode. EU-erhvervsgrenen har tydeligvis ikke været i stand til at få væltet de øgede produktionsomkostninger over på kunderne.

| (105) | Investeringsafkastet udtrykt som fortjenesten i procent (for salg både under eget mærke og under detailhandlerens mærke) af nettoregnskabsværdien af investeringerne fulgte i det store hele ovennævnte tendens i rentabiliteten. Det faldt fra ca. 24,3 % i 2008 til 4,4 % i NUP, dvs. et fald på 82 % i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(105)

Investeringsafkastet udtrykt som fortjenesten i procent (for salg både under eget mærke og under detailhandlerens mærke) af nettoregnskabsværdien af investeringerne fulgte i det store hele ovennævnte tendens i rentabiliteten. Det faldt fra ca. 24,3 % i 2008 til 4,4 % i NUP, dvs. et fald på 82 % i den betragtede periode.

d)   Likviditet og evne til at tilvejebringe kapital

| (106) | Nettolikviditeten fra driftsaktiviteterne var på ca. 27 000 EUR i 2008. Den steg til ca. 23 mio. EUR i 2009 og til ca. 58 mio. EUR i 2010, før den faldt igen til ca. 8 mio. EUR i 2011. Fra 2011 til NUP steg den igen med 11 mio. EUR. Ingen af de samarbejdende EU-producenter anførte, at de havde haft vanskeligt ved at tilvejebringe kapital. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Likviditet (eget og detailhandlers mærke) (EUR) | 26 698 | 23 239 572 | 58 654 064 | 7 845 330 | 11 077 815 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 87 047 | 219 698 | 29 386 | 41 494 |
| Kilde: | Undersøgelsen |

(106)

Nettolikviditeten fra driftsaktiviteterne var på ca. 27 000 EUR i 2008. Den steg til ca. 23 mio. EUR i 2009 og til ca. 58 mio. EUR i 2010, før den faldt igen til ca. 8 mio. EUR i 2011. Fra 2011 til NUP steg den igen med 11 mio. EUR. Ingen af de samarbejdende EU-producenter anførte, at de havde haft vanskeligt ved at tilvejebringe kapital.

2008

2009

2010

2011

NUP

Likviditet (eget og detailhandlers mærke) (EUR)

26 698

23 239 572

58 654 064

7 845 330

11 077 815

Indeks (2008 = 100)

100

87 047

219 698

29 386

41 494

Kilde:

Undersøgelsen

e)   Investeringer

| (107) | EU-erhvervsgrenens årlige investeringer i produktionen af samme vare steg med 45 % fra 2008 til 2009, faldt med 34 procentpoint fra 2009 til 2010, steg med 57 procentpoint i 2011 og faldt endelig med 4 procentpoint fra 2011 til NUP. Alt i alt steg investeringerne i den betragtede periode med 64 % og var beregnet på vedligeholdelse og fornyelse af det eksisterende udstyr og ikke til kapacitetsforøgelse. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettoinvesteringer (EUR) | 6 590 078 | 9 545 749 | 7 329 354 | 11 093 136 | 10 802 751 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 145 | 111 | 168 | 164 |
| Kilde: | Undersøgelsen |

(107)

EU-erhvervsgrenens årlige investeringer i produktionen af samme vare steg med 45 % fra 2008 til 2009, faldt med 34 procentpoint fra 2009 til 2010, steg med 57 procentpoint i 2011 og faldt endelig med 4 procentpoint fra 2011 til NUP. Alt i alt steg investeringerne i den betragtede periode med 64 % og var beregnet på vedligeholdelse og fornyelse af det eksisterende udstyr og ikke til kapacitetsforøgelse.

2008

2009

2010

2011

NUP

Nettoinvesteringer (EUR)

6 590 078

9 545 749

7 329 354

11 093 136

10 802 751

Indeks (2008 = 100)

100

145

111

168

164

Kilde:

Undersøgelsen

4.   Konklusion om skade

| (108) | En række indikatorer udviklede sig negativt mellem 2008 og NUP. Investeringsafkastet faldt, produktionsmængden faldt med 8 %, produktionskapaciteten faldt med 9 %, og beskæftigelsen faldt med 11 %. Hvad angår den lavere produktion, bemærkes, at høstudbyttet i 2008 var bedre end forventet og førte til en højere produktion for EU-erhvervsgrenen samme år. I samme periode blev importen fra Thailand (som hovedsagelig faktureres i dollars) mere attraktiv på grund af en svagere dollar. Stigningen i forsyningen af både EU- og thailandske sukkermajs faldt sammen med den økonomiske og finansielle krise i Unionen, hvilket påvirkede forbruget. Som følge heraf kunne den øgede EU-produktion ikke til fulde afsættes på EU-markedet. Dette førte til en nedsat produktion og lagernedbringelser i de følgende år, men dette kan ikke til fulde forklare den forvoldte skade. |
| --- | --- |

(108)

En række indikatorer udviklede sig negativt mellem 2008 og NUP. Investeringsafkastet faldt, produktionsmængden faldt med 8 %, produktionskapaciteten faldt med 9 %, og beskæftigelsen faldt med 11 %. Hvad angår den lavere produktion, bemærkes, at høstudbyttet i 2008 var bedre end forventet og førte til en højere produktion for EU-erhvervsgrenen samme år. I samme periode blev importen fra Thailand (som hovedsagelig faktureres i dollars) mere attraktiv på grund af en svagere dollar. Stigningen i forsyningen af både EU- og thailandske sukkermajs faldt sammen med den økonomiske og finansielle krise i Unionen, hvilket påvirkede forbruget. Som følge heraf kunne den øgede EU-produktion ikke til fulde afsættes på EU-markedet. Dette førte til en nedsat produktion og lagernedbringelser i de følgende år, men dette kan ikke til fulde forklare den forvoldte skade.

| (109) | EU-fortjenestens rentabilitet på sukkermajs (både under eget og detailhandlers mærke) faldt markant i den betragtede periode. Segmentet for detailhandlers mærke, hvor EU-erhvervsgrenen var udsat for konkurrence fra den thailandske import, er tydeligvis tabsgivende (rentabiliteten faldt fra en fortjeneste på over 5 % i 2008 til et tab på over 5 % i NUP). EU-producenterne sænkede deres salgspriser på EU-markedet med 3 % og var i stand til at genvinde markedsandel på bekostning af fortjenesten. Erhvervsgrenen har brug for salg under detailhandlers mærke, da der ikke er tilstrækkelig efterspørgsel efter eget mærke, og da detailhandlersalget udgør ca. 60 % af den samlede salgsværdi, faldt den samlede fortjeneste fra 8,5 % til 1,6 % i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(109)

EU-fortjenestens rentabilitet på sukkermajs (både under eget og detailhandlers mærke) faldt markant i den betragtede periode. Segmentet for detailhandlers mærke, hvor EU-erhvervsgrenen var udsat for konkurrence fra den thailandske import, er tydeligvis tabsgivende (rentabiliteten faldt fra en fortjeneste på over 5 % i 2008 til et tab på over 5 % i NUP). EU-producenterne sænkede deres salgspriser på EU-markedet med 3 % og var i stand til at genvinde markedsandel på bekostning af fortjenesten. Erhvervsgrenen har brug for salg under detailhandlers mærke, da der ikke er tilstrækkelig efterspørgsel efter eget mærke, og da detailhandlersalget udgør ca. 60 % af den samlede salgsværdi, faldt den samlede fortjeneste fra 8,5 % til 1,6 % i den betragtede periode.

| (110) | Visse indikatorer antyder, at erhvervsgrenen ved hjælp af foranstaltningerne genvandt sin position. Importmængden fra Thailand og den tilsvarende markedsandel blev næsten halveret, fra 12 % i 2008 til kun 6 % i NUP. EU-erhvervsgrenens markedsandel steg fra 83 % i 2008 til 90 % i NUP. Desuden underbød de gennemsnitlige priser på importen fra Thailand i NUP ikke EU-erhvervsgrenens priser, men samtidig hindrede de EU-erhvervsgrenen i at vælte omkostningsstigningerne over på kunderne. Andre indikatorer viste en positiv udvikling. Kapacitetsudnyttelsen steg med 2 % i den betragtede periode og var forholdsvis høj med 77 % i NUP. EU-erhvervsgrenens salgsmængde af varer under detailhandlers mærke, som er i direkte konkurrence med den thailandske import, steg med 31 %, og det samlede salg for begge segmenter steg med 19 %. Investeringerne steg med 64 %. Disse faktorer viser, at erhvervsgrenen var i stand til at genrejse sig. EU-erhvervsgrenen var dog ikke i stand til at nå en tilfredsstillende fortjeneste til at bevare en væsentlig markedsandel på et marked, hvor kun EU-erhvervsgrenen og den thailandske import konkurrerer (importen fra andre tredjelande er spredt og uden betydning). |
| --- | --- |

(110)

Visse indikatorer antyder, at erhvervsgrenen ved hjælp af foranstaltningerne genvandt sin position. Importmængden fra Thailand og den tilsvarende markedsandel blev næsten halveret, fra 12 % i 2008 til kun 6 % i NUP. EU-erhvervsgrenens markedsandel steg fra 83 % i 2008 til 90 % i NUP. Desuden underbød de gennemsnitlige priser på importen fra Thailand i NUP ikke EU-erhvervsgrenens priser, men samtidig hindrede de EU-erhvervsgrenen i at vælte omkostningsstigningerne over på kunderne. Andre indikatorer viste en positiv udvikling. Kapacitetsudnyttelsen steg med 2 % i den betragtede periode og var forholdsvis høj med 77 % i NUP. EU-erhvervsgrenens salgsmængde af varer under detailhandlers mærke, som er i direkte konkurrence med den thailandske import, steg med 31 %, og det samlede salg for begge segmenter steg med 19 %. Investeringerne steg med 64 %. Disse faktorer viser, at erhvervsgrenen var i stand til at genrejse sig. EU-erhvervsgrenen var dog ikke i stand til at nå en tilfredsstillende fortjeneste til at bevare en væsentlig markedsandel på et marked, hvor kun EU-erhvervsgrenen og den thailandske import konkurrerer (importen fra andre tredjelande er spredt og uden betydning).

| (111) | Konkurrencesituationen på EU-markedet er ganske rigtigt delikat. På den ene side er EU-erhvervsgrenen i segmentet for varer under eget mærke ikke udsat for udefra kommende konkurrence. Mærkeejerne har en stærk forhandlingsposition over for detailhandlerne. Det er nemlig dem, der sætter priserne. Markedet er derudover konsolideret med de fire producenter, der indgår i stikprøven, som har en markedsandel på 54 %. På den anden side har detailhandlerne en stærk position i segmentet for private mærker. På grund af konkurrencen både i og uden for Unionen er priserne konstant under pres. Det er derfor vanskeligt for EU-producenterne at vælte stigninger i produktionsomkostningerne (overvejende sukkermajs og dåser) over på kunderne (EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger er steget med 5 % i den betragtede periode) som følge af prispresset fra den thailandske import. |
| --- | --- |

(111)

Konkurrencesituationen på EU-markedet er ganske rigtigt delikat. På den ene side er EU-erhvervsgrenen i segmentet for varer under eget mærke ikke udsat for udefra kommende konkurrence. Mærkeejerne har en stærk forhandlingsposition over for detailhandlerne. Det er nemlig dem, der sætter priserne. Markedet er derudover konsolideret med de fire producenter, der indgår i stikprøven, som har en markedsandel på 54 %. På den anden side har detailhandlerne en stærk position i segmentet for private mærker. På grund af konkurrencen både i og uden for Unionen er priserne konstant under pres. Det er derfor vanskeligt for EU-producenterne at vælte stigninger i produktionsomkostningerne (overvejende sukkermajs og dåser) over på kunderne (EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger er steget med 5 % i den betragtede periode) som følge af prispresset fra den thailandske import.

| (112) | EU-erhvervsgrenen har tydeligvis været i stand til at øge sin markedsandel ved at prioritere mængderne og ikke priserne. Man kan dog ikke se bort fra, at hovedparten af sukkermajsaktiviteten (detailhandlers mærke) ikke har været rentabel. Det kan derfor konkluderes, at EU-erhvervsgrenen stadig befinder sig i en sårbar og udsat situation. |
| --- | --- |

(112)

EU-erhvervsgrenen har tydeligvis været i stand til at øge sin markedsandel ved at prioritere mængderne og ikke priserne. Man kan dog ikke se bort fra, at hovedparten af sukkermajsaktiviteten (detailhandlers mærke) ikke har været rentabel. Det kan derfor konkluderes, at EU-erhvervsgrenen stadig befinder sig i en sårbar og udsat situation.

| (113) | Flere parter har bemærket, at EU-erhvervsgrenen har genrejst sig, eftersom en række indikatorer er blevet forbedret, og navnlig i betragtning af EU-erhvervsgrenens store markedsandel og det negative underbud. |
| --- | --- |

(113)

Flere parter har bemærket, at EU-erhvervsgrenen har genrejst sig, eftersom en række indikatorer er blevet forbedret, og navnlig i betragtning af EU-erhvervsgrenens store markedsandel og det negative underbud.

| (114) | Det er rigtigt, at skadesbilledet for EU-erhvervsgrenen er blandet. Antidumpingforanstaltningerne har delvis opfyldt deres mål ved at fjerne noget af den skade, der påførtes EU-erhvervsgrenen som følge af dumpingimporten fra Thailand. Når man tager hensyn til den lave og faldende rentabilitet, er EU-erhvervsgrenens situation dog generelt stadig skrøbelig. |
| --- | --- |

(114)

Det er rigtigt, at skadesbilledet for EU-erhvervsgrenen er blandet. Antidumpingforanstaltningerne har delvis opfyldt deres mål ved at fjerne noget af den skade, der påførtes EU-erhvervsgrenen som følge af dumpingimporten fra Thailand. Når man tager hensyn til den lave og faldende rentabilitet, er EU-erhvervsgrenens situation dog generelt stadig skrøbelig.

| (115) | Det negative prisunderbud og den kraftige markedsandel for EU-erhvervsgrenen tyder ikke automatisk på, at der ikke er tale om skade. Situationen for den fortsatte dumpingimport fra Thailand (med dumpingmargener på op til 44 %) har ført til et pristryk på EU-markedet. EU-erhvervsgrenen har i et forsøg på at genvinde tabte markedsandele holdt priserne nede, hvilket har resulteret i en forringelse af rentabiliteten. |
| --- | --- |

(115)

Det negative prisunderbud og den kraftige markedsandel for EU-erhvervsgrenen tyder ikke automatisk på, at der ikke er tale om skade. Situationen for den fortsatte dumpingimport fra Thailand (med dumpingmargener på op til 44 %) har ført til et pristryk på EU-markedet. EU-erhvervsgrenen har i et forsøg på at genvinde tabte markedsandele holdt priserne nede, hvilket har resulteret i en forringelse af rentabiliteten.

| (116) | En interesseret part hævdede, at skadesvurderingen burde baseres på EU-erhvervsgrenens samlede resultater og ikke kun på resultaterne i et markedssegment. |
| --- | --- |

(116)

En interesseret part hævdede, at skadesvurderingen burde baseres på EU-erhvervsgrenens samlede resultater og ikke kun på resultaterne i et markedssegment.

| (117) | I overensstemmelse med den oprindelige undersøgelse er skadesvurderingen baseret på EU-erhvervsgrenens samlede resultater (eget mærke og detailhandlerens mærke) samt for så vidt angår detailhandlerens mærke på en række skadesindikatorer (rentabilitet, salg og salgspriser). Der er ingen ændrede omstændigheder, som ville kunne berettige en afvigelse fra denne metode, der gælder for vurderingen af EU-erhvervsgrenens situation. Som omhandlet i betragtning 84 og 85 er markedet for sukkermajs stadig kendetegnet af, at de findes to salgskanaler, og at al import fra de samarbejdsvillige thailandske eksportører vedrørte salgskanalen for detailhandlerens mærke. Dertil kommer, at det i betragtning af den lave og faldende rentabilitet ikke vil ændre på konklusionen, at EU-erhvervsgrenen befinder sig i en skrøbelig situation, selv om kun EU-erhvervsgenens samlede resultater ville blive medregnet. På grundlag af ovenstående blev påstanden afvist. |
| --- | --- |

(117)

I overensstemmelse med den oprindelige undersøgelse er skadesvurderingen baseret på EU-erhvervsgrenens samlede resultater (eget mærke og detailhandlerens mærke) samt for så vidt angår detailhandlerens mærke på en række skadesindikatorer (rentabilitet, salg og salgspriser). Der er ingen ændrede omstændigheder, som ville kunne berettige en afvigelse fra denne metode, der gælder for vurderingen af EU-erhvervsgrenens situation. Som omhandlet i betragtning 84 og 85 er markedet for sukkermajs stadig kendetegnet af, at de findes to salgskanaler, og at al import fra de samarbejdsvillige thailandske eksportører vedrørte salgskanalen for detailhandlerens mærke. Dertil kommer, at det i betragtning af den lave og faldende rentabilitet ikke vil ændre på konklusionen, at EU-erhvervsgrenen befinder sig i en skrøbelig situation, selv om kun EU-erhvervsgenens samlede resultater ville blive medregnet. På grundlag af ovenstående blev påstanden afvist.

| (118) | To interesserede parter hævdede, at EU-erhvervsgrenens manglende evne meget vel kunne være en følge af konkurrencen inden for Unionen. |
| --- | --- |

(118)

To interesserede parter hævdede, at EU-erhvervsgrenens manglende evne meget vel kunne være en følge af konkurrencen inden for Unionen.

| (119) | Men situationen på EU-markedet med hensyn til konkurrence er ikke grundlæggende forskellig fra situationen i den betragtede periode i den oprindelige undersøgelse (to salgskanaler og ca. 20 EU-producenter). Ikke desto mindre opnåede EU-erhvervsgrenen en fortjeneste i 2002 på over 20 % (eget mærke og detailhandlerens mærke) og 17 % på detailhandlerens mærke, før eksporten fra Thailand begyndte at trænge ind på EU-markedet til dumpingpriser. Det viser, at konkurrencen i Unionen ikke forhindrer EU-erhvervsgrenen i at opnå gode fortjenstmargener. Det er derimod den fortsatte tilstedeværelse af dumpingimporten og det deraf følgende pristryk, som forhindrer EU-erhvervsgrenen i at øge sine priser. |
| --- | --- |

(119)

Men situationen på EU-markedet med hensyn til konkurrence er ikke grundlæggende forskellig fra situationen i den betragtede periode i den oprindelige undersøgelse (to salgskanaler og ca. 20 EU-producenter). Ikke desto mindre opnåede EU-erhvervsgrenen en fortjeneste i 2002 på over 20 % (eget mærke og detailhandlerens mærke) og 17 % på detailhandlerens mærke, før eksporten fra Thailand begyndte at trænge ind på EU-markedet til dumpingpriser. Det viser, at konkurrencen i Unionen ikke forhindrer EU-erhvervsgrenen i at opnå gode fortjenstmargener. Det er derimod den fortsatte tilstedeværelse af dumpingimporten og det deraf følgende pristryk, som forhindrer EU-erhvervsgrenen i at øge sine priser.

F.   SANDSYNLIGHED FOR FORNYET SKADE

| (120) | Ud fra ovenstående tendenser har antidumpingforanstaltningerne til dels opnået deres tilsigtede resultat ved at afhjælpe EU-producenternes skade. Samtidig befinder erhvervsgrenen sig stadig i en sårbar og udsat situation, hvilket fremgår af den negative udvikling i en række skadesindikatorer. |
| --- | --- |

(120)

Ud fra ovenstående tendenser har antidumpingforanstaltningerne til dels opnået deres tilsigtede resultat ved at afhjælpe EU-producenternes skade. Samtidig befinder erhvervsgrenen sig stadig i en sårbar og udsat situation, hvilket fremgår af den negative udvikling i en række skadesindikatorer.

| (121) | Som nævnt ovenfor har de thailandske eksportører uudnyttet kapacitet og kan derfor på kort tid øge deres eksport. Derudover bekræfter de thailandske handelsstatistikker, at Thailand har eksporteret ca. 140 000 ton til tredjelande i 2011, hvilket er ca. 7 gange så meget som den thailandske eksport til Unionen. På grund af de mere fordelagtige priser på EU-markedet i forhold til visse tredjelandsmarkeder er det sandsynligt, at væsentlige mængder, der på nuværende tidspunkt eksporteres til disse lande, vil blive omdirigeret til EU-markedet, hvis antidumpingforanstaltningerne udløber. En så markant udvikling blev allerede observeret i den oprindelige undersøgelse, da markedsandelen for importen fra Thailand til EU næsten fordobledes på kun tre år, dvs. fra 6,8 % i 2002 til 12,7 % i 2005. |
| --- | --- |

(121)

Som nævnt ovenfor har de thailandske eksportører uudnyttet kapacitet og kan derfor på kort tid øge deres eksport. Derudover bekræfter de thailandske handelsstatistikker, at Thailand har eksporteret ca. 140 000 ton til tredjelande i 2011, hvilket er ca. 7 gange så meget som den thailandske eksport til Unionen. På grund af de mere fordelagtige priser på EU-markedet i forhold til visse tredjelandsmarkeder er det sandsynligt, at væsentlige mængder, der på nuværende tidspunkt eksporteres til disse lande, vil blive omdirigeret til EU-markedet, hvis antidumpingforanstaltningerne udløber. En så markant udvikling blev allerede observeret i den oprindelige undersøgelse, da markedsandelen for importen fra Thailand til EU næsten fordobledes på kun tre år, dvs. fra 6,8 % i 2002 til 12,7 % i 2005.

| (122) | Ud fra ovenstående kan det således konkluderes, at der er sandsynlighed for fortsat skade, hvis foranstaltningerne ophæves. |
| --- | --- |

(122)

Ud fra ovenstående kan det således konkluderes, at der er sandsynlighed for fortsat skade, hvis foranstaltningerne ophæves.

| (123) | Flere interesserede parter har udtrykt tvivl om konklusionen, for så vidt angår sandsynligheden for fornyet skade. Det hævdedes især, at en 5 % prisforskel mellem Unionens og tredjelandenes markeder er for lille til at omdirigere eksporten af sukkermajs til EU-markedet. Denne påstand er allerede behandlet i betragtning 61. Det hævdes desuden, at majs ikke er en vare, der let kan udskiftes mellem markederne. Denne påstand er dog ikke underbygget og svarer ikke til resultaterne af denne undersøgelse. |
| --- | --- |

(123)

Flere interesserede parter har udtrykt tvivl om konklusionen, for så vidt angår sandsynligheden for fornyet skade. Det hævdedes især, at en 5 % prisforskel mellem Unionens og tredjelandenes markeder er for lille til at omdirigere eksporten af sukkermajs til EU-markedet. Denne påstand er allerede behandlet i betragtning 61. Det hævdes desuden, at majs ikke er en vare, der let kan udskiftes mellem markederne. Denne påstand er dog ikke underbygget og svarer ikke til resultaterne af denne undersøgelse.

| (124) | Selv om sandsynligheden for fornyet skade er en prospektiv vurdering, er den baseret på de kendsgerninger, der er nævnt i betragtning 121. Derfor afvises påstanden. |
| --- | --- |

(124)

Selv om sandsynligheden for fornyet skade er en prospektiv vurdering, er den baseret på de kendsgerninger, der er nævnt i betragtning 121. Derfor afvises påstanden.

G.   UNIONENS INTERESSER

| (125) | Det blev i henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgt, om opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger ville være i strid med Unionens interesser som helhed. Fastlæggelsen af Unionens interesser var baseret på en vurdering af alle de involverede parters interesser. Alle interesserede parter fik, jf. grundforordningens artikel 21, stk. 2, mulighed for at fremsætte bemærkninger. |
| --- | --- |

(125)

Det blev i henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgt, om opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger ville være i strid med Unionens interesser som helhed. Fastlæggelsen af Unionens interesser var baseret på en vurdering af alle de involverede parters interesser. Alle interesserede parter fik, jf. grundforordningens artikel 21, stk. 2, mulighed for at fremsætte bemærkninger.

1.   EU-Erhvervsgrenens interesser

| (126) | Som nævnt ovenfor befinder EU-erhvervsgrenen sig stadig i en skrøbelig og udsat situation. Den vil anvende den lettelse, der opstår ved en videreføring af foranstaltningerne, til at hæve sine salgspriser (især for detailhandlers mærke) til at dække de øgede produktionsomkostninger. Dette ville give erhvervsgrenen mulighed for at forbedre den finansielle situation. |
| --- | --- |

(126)

Som nævnt ovenfor befinder EU-erhvervsgrenen sig stadig i en skrøbelig og udsat situation. Den vil anvende den lettelse, der opstår ved en videreføring af foranstaltningerne, til at hæve sine salgspriser (især for detailhandlers mærke) til at dække de øgede produktionsomkostninger. Dette ville give erhvervsgrenen mulighed for at forbedre den finansielle situation.

2.   Forbrugeres og detailhandleres interesser

| (127) | Kommissionen søgte at samarbejde med mere end 40 importører/detailhandlere og to forbruger-/brancheorganisationer. Kun én detailhandler samarbejdede. Virksomhedens import udgjorde en brøkdel af den samlede import fra Thailand i NUP. Sukkermajsaktivitetens omsætning var ubetydelig i forhold til den samlede omsætning. Desuden var der en meget høj fortjeneste på videresalget af sukkermajs i NUP. Disse faktorer viser, at detailhandlerne ikke vil blive udsat for uforholdsmæssigt store virkninger, hvis foranstaltningerne forlænges. |
| --- | --- |

(127)

Kommissionen søgte at samarbejde med mere end 40 importører/detailhandlere og to forbruger-/brancheorganisationer. Kun én detailhandler samarbejdede. Virksomhedens import udgjorde en brøkdel af den samlede import fra Thailand i NUP. Sukkermajsaktivitetens omsætning var ubetydelig i forhold til den samlede omsætning. Desuden var der en meget høj fortjeneste på videresalget af sukkermajs i NUP. Disse faktorer viser, at detailhandlerne ikke vil blive udsat for uforholdsmæssigt store virkninger, hvis foranstaltningerne forlænges.

| (128) | Samtidig indsendte en række brancheorganisationer bemærkninger og deltog i en høring. De påstod, at antidumpingforanstaltningerne burde ophæves på grund af den lave og faldende markedsandel for den thailandske import, som falder sammen med EU-erhvervsgrenens høje og stigende markedsandel. |
| --- | --- |

(128)

Samtidig indsendte en række brancheorganisationer bemærkninger og deltog i en høring. De påstod, at antidumpingforanstaltningerne burde ophæves på grund af den lave og faldende markedsandel for den thailandske import, som falder sammen med EU-erhvervsgrenens høje og stigende markedsandel.

| (129) | Hvad angår forbrugerne, er den gennemsnitlige udgift pr. husholdning meget begrænset, nemlig op til 5 EUR om året. I betragtning af de nuværende foranstaltningernes beskedne niveau vil virkningerne af en opretholdelse af foranstaltningerne sandsynligvis blive ubetydelig for forbrugerne. |
| --- | --- |

(129)

Hvad angår forbrugerne, er den gennemsnitlige udgift pr. husholdning meget begrænset, nemlig op til 5 EUR om året. I betragtning af de nuværende foranstaltningernes beskedne niveau vil virkningerne af en opretholdelse af foranstaltningerne sandsynligvis blive ubetydelig for forbrugerne.

| (130) | I lyset af ovennævnte og i betragtning af det generelt lave samarbejdsniveau konkluderes det, at detailhandlernes og forbrugernes situation i Unionen næppe vil blive påvirket væsentligt af de foreslåede foranstaltninger. |
| --- | --- |

(130)

I lyset af ovennævnte og i betragtning af det generelt lave samarbejdsniveau konkluderes det, at detailhandlernes og forbrugernes situation i Unionen næppe vil blive påvirket væsentligt af de foreslåede foranstaltninger.

3.   Risiko for forsyningsproblemer/konkurrence på EU-markedet

| (131) | Man bør først og fremmest erindre, at antidumpingforanstaltninger ikke har til formål at hindre adgangen til Unionen for de importvarer, der er belagt med told, men at afhjælpe virkningerne af den markedsforvridning, der er opstået som følge af dumpingimportens tilstedeværelse. |
| --- | --- |

(131)

Man bør først og fremmest erindre, at antidumpingforanstaltninger ikke har til formål at hindre adgangen til Unionen for de importvarer, der er belagt med told, men at afhjælpe virkningerne af den markedsforvridning, der er opstået som følge af dumpingimportens tilstedeværelse.

| (132) | EU-forbruget steg med 9 % i NUP og var på ca. 350 000 ton. EU-erhvervsgrenens kapacitet lå konstant over EU-forbruget i den betragtede periode og var på ca. 440 000 ton i NUP. Der er tilstrækkelig konkurrence mellem EU-producenterne. Med en kapacitetsudnyttelse på 77 % i NUP har EU-erhvervsgrenen tilsyneladende uudnyttet kapacitet til at øge sin produktion yderligere i tilfælde af øget efterspørgsel. Importen fra andre tredjelande, navnlig USA og Kina, kan også dække en del af efterspørgslen. Det skal, jf. ovenfor, bemærkes, at antidumpingforanstaltningerne ikke har til formål at stoppe importen fra Thailand til Unionen. I betragtning af foranstaltningernes lave niveau kan det forventes, at den thailandske import fortsat vil have en vis markedsandel på EU-markedet. |
| --- | --- |

(132)

EU-forbruget steg med 9 % i NUP og var på ca. 350 000 ton. EU-erhvervsgrenens kapacitet lå konstant over EU-forbruget i den betragtede periode og var på ca. 440 000 ton i NUP. Der er tilstrækkelig konkurrence mellem EU-producenterne. Med en kapacitetsudnyttelse på 77 % i NUP har EU-erhvervsgrenen tilsyneladende uudnyttet kapacitet til at øge sin produktion yderligere i tilfælde af øget efterspørgsel. Importen fra andre tredjelande, navnlig USA og Kina, kan også dække en del af efterspørgslen. Det skal, jf. ovenfor, bemærkes, at antidumpingforanstaltningerne ikke har til formål at stoppe importen fra Thailand til Unionen. I betragtning af foranstaltningernes lave niveau kan det forventes, at den thailandske import fortsat vil have en vis markedsandel på EU-markedet.

| (133) | Ud fra ovenstående kan det ikke konkluderes, at en opretholdelse af antidumpingforanstaltningerne med sandsynlighed vil føre til forsyningsproblemer på EU-markedet eller til en begrænsning af konkurrencen på EU-markedet. |
| --- | --- |

(133)

Ud fra ovenstående kan det ikke konkluderes, at en opretholdelse af antidumpingforanstaltningerne med sandsynlighed vil føre til forsyningsproblemer på EU-markedet eller til en begrænsning af konkurrencen på EU-markedet.

4.   Konklusion vedrørende Unionens interesser

| (134) | Ud fra ovenstående vil de negative virkninger i forbindelse med en opretholdelse af foranstaltningerne sandsynligvis blive begrænsede og i hvert fald ikke uforholdsmæssige i forhold til fordelene ved en videreførelse af foranstaltningerne for EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(134)

Ud fra ovenstående vil de negative virkninger i forbindelse med en opretholdelse af foranstaltningerne sandsynligvis blive begrænsede og i hvert fald ikke uforholdsmæssige i forhold til fordelene ved en videreførelse af foranstaltningerne for EU-erhvervsgrenen.

H.   ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

| (135) | Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale, at de gældende foranstaltninger opretholdes. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Indlæg og bemærkninger blev, hvor det var berettiget, taget i betragtning. |
| --- | --- |

(135)

Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale, at de gældende foranstaltninger opretholdes. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Indlæg og bemærkninger blev, hvor det var berettiget, taget i betragtning.

| (136) | Det fremgår af det ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2, vedrørende importen af visse former for sukkermajs, tilberedt eller konserveret, i form af kerner, med oprindelse i Thailand, bør opretholdes. Det skal erindres, at disse foranstaltninger består af værditold med forskellige satser. |
| --- | --- |

(136)

Det fremgår af det ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2, vedrørende importen af visse former for sukkermajs, tilberedt eller konserveret, i form af kerner, med oprindelse i Thailand, bør opretholdes. Det skal erindres, at disse foranstaltninger består af værditold med forskellige satser.

| (137) | Den individuelle antidumpingtold for de virksomheder, der er nævnt i denne forordning, gælder udelukkende for importen af den pågældende vare, som er fremstillet af disse virksomheder og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Import af den pågældende vare, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«. |
| --- | --- |

(137)

Den individuelle antidumpingtold for de virksomheder, der er nævnt i denne forordning, gælder udelukkende for importen af den pågældende vare, som er fremstillet af disse virksomheder og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Import af den pågældende vare, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.

| (138) | Alle anmodninger om anvendelse af denne individuelle antidumpingtold (f.eks. efter ændring i den pågældende enheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) indgives omgående til Kommissionen (8) sammen med alle relevante oplysninger, navnlig om ændringer i virksomhedens aktiviteter vedrørende produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder. Forordningen vil i givet fald blive ændret i overensstemmelse hermed gennem en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuelle toldsatser — |
| --- | --- |

(138)

Alle anmodninger om anvendelse af denne individuelle antidumpingtold (f.eks. efter ændring i den pågældende enheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) indgives omgående til Kommissionen (8) sammen med alle relevante oplysninger, navnlig om ændringer i virksomhedens aktiviteter vedrørende produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder. Forordningen vil i givet fald blive ændret i overensstemmelse hermed gennem en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuelle toldsatser —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der pålægges en endelig antidumpingtold på importen af sukkermajs (Zea mays var. saccharata), i form af kerner, tilberedt eller konserveret med eddike eller eddikesyre, ikke frosne, henhørende under KN-kode ex 2001 90 30 (Taric-kode 2001903010), og sukkermajs (Zea mays var. saccharata), i form af kerner, tilberedt eller konserveret på anden måde end med eddike eller eddikesyre, ikke frosne, undtagen varer henhørende under pos. 2006, som i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 2005 80 00 (Taric-kode 2005800010), med oprindelse i Thailand.

2.   Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af nedenstående virksomheder:

| Virksomhed | Antidum-pingtold (%) | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- |
| Karn Corn Co Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 71130, Thailand | 3,1 | A789 |
| Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd, 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Thailand | 14,3 | A890 |
| Malee Sampran Public Co., Ltd, Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Thailand | 12,8 | A790 |
| River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 52 Thaniya Plaza, 21st Floor, Silom Rd., Bangrak, Bangkok 10500, Thailand | 12,8 | A791 |
| Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Thailand | 11,1 | A792 |
| Samarbejdende producenter som angivet i bilaget | 12,9 | A793 |
| Alle andre virksomheder | 14,3 | A999 |

Virksomhed

Antidum-pingtold (%)

Taric-tillægskode

Karn Corn Co Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 71130, Thailand

3,1

A789

Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd, 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Thailand

14,3

A890

Malee Sampran Public Co., Ltd, Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Thailand

12,8

A790

River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 52 Thaniya Plaza, 21st Floor, Silom Rd., Bangrak, Bangkok 10500, Thailand

12,8

A791

Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Thailand

11,1

A792

Samarbejdende producenter som angivet i bilaget

12,9

A793

Alle andre virksomheder

14,3

A999

3.   De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

Artikel 2

Artikel 1, stk. 2, kan ændres ved at tilføje den nye eksporterende producent til de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven og derfor er omfattet af den vejede gennemsnitlige toldsats på 12,9 %, hvis en ny eksporterende producent i Thailand over for Kommissionen fremlægger tilstrækkelig dokumentation for, at den pågældende virksomhed:

| a) | ikke har eksporteret den vare, der er beskrevet i artikel 1, stk. 1, til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode (1. april 2011 til 30. marts 2012) |
| --- | --- |

a)

ikke har eksporteret den vare, der er beskrevet i artikel 1, stk. 1, til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode (1. april 2011 til 30. marts 2012)

| b) | ikke er forretningsmæssigt forbundet med nogen af de eksportører eller producenter i Thailand, som er genstand for de ved denne forordning indførte foranstaltninger samt |
| --- | --- |

b)

ikke er forretningsmæssigt forbundet med nogen af de eksportører eller producenter i Thailand, som er genstand for de ved denne forordning indførte foranstaltninger samt

| c) | at pågældende faktisk har eksporteret den pågældende vare til Unionen efter undersøgelsesperioden eller har indgået en uigenkaldelig kontraktlig forpligtelse til at eksportere en betydelig mængde til Unionen. |
| --- | --- |

c)

at pågældende faktisk har eksporteret den pågældende vare til Unionen efter undersøgelsesperioden eller har indgået en uigenkaldelig kontraktlig forpligtelse til at eksportere en betydelig mængde til Unionen.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 2. september 2013.

På Rådets vegne

L. LINKEVIČIUS

Formand

---

(1)  Rådets forordning (EF) nr. 682/2007 af 18. juni 2007 om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af visse former for sukkermajs, tilberedt eller konserveret, i form af kerner, med oprindelse i Thailand (EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51).

1

(2)  Rådets forordning (EF) nr. 954/2008 af 25. september 2008 om ændring af forordning (EF) nr. 682/2007 om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af visse former for sukkermajs, tilberedt eller konserveret, i form af kerner, med oprindelse i Thailand (EUT L 159 af 20.6.2007, s. 14).

2

(3)  EUT L 260 af 25.9.2008, s. 1.

3

(4)  Kommissionens afgørelse 2007/424/EF af 18. juni 2007 om godtagelse af tilsagn afgivet i forbindelse med antidumpingproceduren vedrørende importen af visse former for sukkermajs, tilberedt eller konserveret, i form af kerner, med oprindelse i Thailand (EUT L 159 af 20.6.2007, s. 42).

4

(5)  Rådets forordning (EF) nr. 847/2009 af 15. september 2009 om ændring af forordning (EF) nr. 682/2007 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse former for sukkermajs, tilberedt eller konserveret, i form af kerner, med oprindelse i Thailand (EUT L 246 af 18.9.2009, s. 1).

5

(6)  EUT C 258 af 2.9.2011, s. 11.

6

(7)  EUT C 175 af 19.6.2012, s. 22.

7

(8)  Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Handel, Direktorat H, 1049 Bruxelles, Belgien.

8

---

BILAG

Liste over de i artikel 1, stk. 2, under Taric-tillægskode A793 omhandlede producenter, der samarbejdede med Kommissionen

| Navn | Adresse |
| --- | --- |
| Agro-On (Thailand) Co., Ltd. | 50/499-500 Moo 6 Baan Mai, Pakkret, Monthaburi 11120, Thailand |
| B.N.H. Canning Co., Ltd. | 425/6-7 Sathorn Place Bldg., Klongtonsai, Kongsan Bangkok 10600, Thailand |
| Boonsith Enterprise Co., Ltd. | 7/4 M.2, Soi Chomthong 13, Chomthong Rd., Chomthong, Bangkok 10150, Thailand |
| Erawan Food Public Company Limited | Panjathani Tower 16th floor, 127/21 Nonsee Rd., Chongnonsee, Yannawa, Bangkok 10120, Thailand |
| Great Oriental Food Products Co., Ltd. | 888/127 Panuch Village Soi Thanaphol 2, Samsen-Nok, Huaykwang, Bangkok 10310, Thailand |
| Lampang Food Products Co., Ltd. | 22K Building, Soi Sukhumvit 35, Klongton Nua, Wattana, Bangkok 10110, Thailand |
| O.V. International Import-Export Co., Ltd. | 121/320 Soi Ekachai 66/6, Bangborn, Bangkok 10500, Thailand |
| Pan Inter Foods Co., Ltd. | 400 Sunphavuth Rd, Bangna, Bangkok 10260, Thailand |
| Siam Food Products Public Co., Ltd. | 3195/14 Rama IV Road, Vibulthani Tower 1, 9th Fl., Klong Toey, Bangkok 10110, Thailand |
| Viriyah Food Processing Co., Ltd. | 100/48 Vongvanij B Bldg, 18th Fl, Praram 9 Rd., Huay Kwang, Bangkok 10310, Thailand |
| Vita Food Factory (1989) Ltd. | 89 Arunammarin Rd., Banyikhan, Bangplad, Bangkok 10700, Thailand |

Navn

Adresse

Agro-On (Thailand) Co., Ltd.

50/499-500 Moo 6 Baan Mai, Pakkret, Monthaburi 11120, Thailand

B.N.H. Canning Co., Ltd.

425/6-7 Sathorn Place Bldg., Klongtonsai, Kongsan Bangkok 10600, Thailand

Boonsith Enterprise Co., Ltd.

7/4 M.2, Soi Chomthong 13, Chomthong Rd., Chomthong, Bangkok 10150, Thailand

Erawan Food Public Company Limited

Panjathani Tower 16th floor, 127/21 Nonsee Rd., Chongnonsee, Yannawa, Bangkok 10120, Thailand

Great Oriental Food Products Co., Ltd.

888/127 Panuch Village Soi Thanaphol 2, Samsen-Nok, Huaykwang, Bangkok 10310, Thailand

Lampang Food Products Co., Ltd.

22K Building, Soi Sukhumvit 35, Klongton Nua, Wattana, Bangkok 10110, Thailand

O.V. International Import-Export Co., Ltd.

121/320 Soi Ekachai 66/6, Bangborn, Bangkok 10500, Thailand

Pan Inter Foods Co., Ltd.

400 Sunphavuth Rd, Bangna, Bangkok 10260, Thailand

Siam Food Products Public Co., Ltd.

3195/14 Rama IV Road, Vibulthani Tower 1, 9th Fl., Klong Toey, Bangkok 10110, Thailand

Viriyah Food Processing Co., Ltd.

100/48 Vongvanij B Bldg, 18th Fl, Praram 9 Rd., Huay Kwang, Bangkok 10310, Thailand

Vita Food Factory (1989) Ltd.

89 Arunammarin Rd., Banyikhan, Bangplad, Bangkok 10700, Thailand

---

| 13.9.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 244/19 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 244/19

---

KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) Nr. 876/2013

af 28. maj 2013

om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder for kollegier for centrale modparter

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 af 4. juli 2012 om OTC-derivater, centrale modparter og transaktionsregistre (1), særlig artikel 18, stk. 6, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | For at sikre, at kollegierne fungerer på en ensartet og sammenhængende måde i hele Unionen, er det nødvendigt at fastlægge ordninger for deltagelse i kollegier for CCP'er for at lette udøvelsen af de opgaver, der er fastlagt i forordning (EU) nr. 648/2012. |
| --- | --- |

(1)

For at sikre, at kollegierne fungerer på en ensartet og sammenhængende måde i hele Unionen, er det nødvendigt at fastlægge ordninger for deltagelse i kollegier for CCP'er for at lette udøvelsen af de opgaver, der er fastlagt i forordning (EU) nr. 648/2012.

| (2) | Udelukkelsen af en centralbank, der udsteder en for de i CCP'en clearede finansielle instrumenter relevant EU-valuta, har ingen indflydelse på en sådan udstedende banks ret til at anmode om og modtage oplysninger i overensstemmelse med artikel 18, stk. 3, og artikel 84 i forordning (EU) nr. 648/2012. |
| --- | --- |

(2)

Udelukkelsen af en centralbank, der udsteder en for de i CCP'en clearede finansielle instrumenter relevant EU-valuta, har ingen indflydelse på en sådan udstedende banks ret til at anmode om og modtage oplysninger i overensstemmelse med artikel 18, stk. 3, og artikel 84 i forordning (EU) nr. 648/2012.

| (3) | En CCP's aktiviteter kan være relevante for en bestemt udstedende centralbank på grund af den volumen, som cleares i den valuta, der er udstedt af denne centralbank. En valutas relevans for en udstedende centralbanks deltagelse i CCP'ens kollegium bør dog bestemmes af den pågældende valutas andel af CCP'ens gennemsnitlige åbne clearede positioner for at sikre, at kollegiet har en rimelig størrelse. |
| --- | --- |

(3)

En CCP's aktiviteter kan være relevante for en bestemt udstedende centralbank på grund af den volumen, som cleares i den valuta, der er udstedt af denne centralbank. En valutas relevans for en udstedende centralbanks deltagelse i CCP'ens kollegium bør dog bestemmes af den pågældende valutas andel af CCP'ens gennemsnitlige åbne clearede positioner for at sikre, at kollegiet har en rimelig størrelse.

| (4) | For at sikre, at der opnås et effektivt resultat på kollegiets møder, bør formålene med alle kollegiets møder eller aktiviteter klart defineres af CCP'en kompetente myndighed i samråd med kollegiets medlemmer. Disse formål bør i god tid rundsendes til deltagerne sammen med den dokumentation, som CCP'ens kompetente myndighed eller andre medlemmer af kollegiet har udarbejdet, således at der skabes en effektiv debat. |
| --- | --- |

(4)

For at sikre, at der opnås et effektivt resultat på kollegiets møder, bør formålene med alle kollegiets møder eller aktiviteter klart defineres af CCP'en kompetente myndighed i samråd med kollegiets medlemmer. Disse formål bør i god tid rundsendes til deltagerne sammen med den dokumentation, som CCP'ens kompetente myndighed eller andre medlemmer af kollegiet har udarbejdet, således at der skabes en effektiv debat.

| (5) | Kollegierne har til formål at fremme udøvelsen af de opgaver, der er fastlagt i forordning (EU) nr. 648/2012, og såvel de opgaver, kollegiemedlemmerne pålægges, som kollegiernes sammensætning, oprettelse og forvaltning, har lovgiveren i forordningen defineret som retlige forpligtelser, som derfor er bindende og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. For at et kollegium kan fungere i praksis, bør medlemmerne af det pågældende kollegium vedtage en skriftlig aftale. For at sikre, at alle CCP-kollegier anvender skriftlige standardaftaler, hvori bedste praksis vedrørende kollegiernes virksomhed er indarbejdet, og at de kompetente myndigheder anvender ensartede procedurer, samt for at fremme en hurtig oprettelse af CCP-kollegier inden for de frister, der er fastsat ved artikel 18, stk. 1, i forordning (EU) nr. 648/2012, bør ESMA udstede retningslinjer og anbefalinger i overensstemmelse med proceduren i artikel 16 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1095/2010 af 24. november 2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed) (2). |
| --- | --- |

(5)

Kollegierne har til formål at fremme udøvelsen af de opgaver, der er fastlagt i forordning (EU) nr. 648/2012, og såvel de opgaver, kollegiemedlemmerne pålægges, som kollegiernes sammensætning, oprettelse og forvaltning, har lovgiveren i forordningen defineret som retlige forpligtelser, som derfor er bindende og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. For at et kollegium kan fungere i praksis, bør medlemmerne af det pågældende kollegium vedtage en skriftlig aftale. For at sikre, at alle CCP-kollegier anvender skriftlige standardaftaler, hvori bedste praksis vedrørende kollegiernes virksomhed er indarbejdet, og at de kompetente myndigheder anvender ensartede procedurer, samt for at fremme en hurtig oprettelse af CCP-kollegier inden for de frister, der er fastsat ved artikel 18, stk. 1, i forordning (EU) nr. 648/2012, bør ESMA udstede retningslinjer og anbefalinger i overensstemmelse med proceduren i artikel 16 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1095/2010 af 24. november 2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed) (2).

| (6) | Der er intet i denne retsakt, der tilsidesætter Kommissionens beføjelse til at indlede traktatbrudsprocedure i overensstemmelse med artikel 258 i TEUF eller indbringe klager i henhold til artikel 265 og artikel 271, litra d), i TEUF. |
| --- | --- |

(6)

Der er intet i denne retsakt, der tilsidesætter Kommissionens beføjelse til at indlede traktatbrudsprocedure i overensstemmelse med artikel 258 i TEUF eller indbringe klager i henhold til artikel 265 og artikel 271, litra d), i TEUF.

| (7) | For at sikre rettidig og opdateret udveksling af oplysninger mellem kollegiemedlemmerne bør kollegiet mødes regelmæssigt og give medlemmerne mulighed for at diskutere og komme med bidrag til den kompetente myndigheds revision af de ordninger, strategier, procedurer og mekanismer, som CCP'en har gennemført for at overholde bestemmelserne i forordning (EU) nr. 648/2012, samt drøfte den kompetente myndigheds evaluering af de risici, som CCP'en bliver eller kan blive udsat for, og som den selv kan udgøre. |
| --- | --- |

(7)

For at sikre rettidig og opdateret udveksling af oplysninger mellem kollegiemedlemmerne bør kollegiet mødes regelmæssigt og give medlemmerne mulighed for at diskutere og komme med bidrag til den kompetente myndigheds revision af de ordninger, strategier, procedurer og mekanismer, som CCP'en har gennemført for at overholde bestemmelserne i forordning (EU) nr. 648/2012, samt drøfte den kompetente myndigheds evaluering af de risici, som CCP'en bliver eller kan blive udsat for, og som den selv kan udgøre.

| (8) | For at sikre, at der tages behørigt hensyn til kollegiemedlemmernes synspunkter, bør den kompetente myndighed gøre sit yderste for at sikre, at enhver tvist mellem myndigheder, som skal være medlemmer af et kollegium, bilægges, før den skriftlige aftale om kollegiets oprettelse og drift færdiggøres. ESMA bør fremme færdiggørelsen af aftalen qua sin mæglerrolle, hvis det er relevant. |
| --- | --- |

(8)

For at sikre, at der tages behørigt hensyn til kollegiemedlemmernes synspunkter, bør den kompetente myndighed gøre sit yderste for at sikre, at enhver tvist mellem myndigheder, som skal være medlemmer af et kollegium, bilægges, før den skriftlige aftale om kollegiets oprettelse og drift færdiggøres. ESMA bør fremme færdiggørelsen af aftalen qua sin mæglerrolle, hvis det er relevant.

| (9) | Denne forordning er baseret på det udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, som Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed (ESMA) har fremsendt til Kommissionen. |
| --- | --- |

(9)

Denne forordning er baseret på det udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, som Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed (ESMA) har fremsendt til Kommissionen.

| (10) | Hvor det er relevant, har ESMA hørt Den Europæiske Banktilsynsmyndighed (EBA), Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici og medlemmerne af det Det Europæiske System af Centralbanker (ESCB) før forelæggelsen af dette udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, som denne forordning er baseret på. I overensstemmelse med artikel 10 i forordning (EU) nr. 1095/2010 har ESMA afholdt åbne offentlige høringer om udkastet til reguleringsmæssige tekniske standarder, analyseret de potentielle omkostninger og fordele samt indhentet en udtalelse fra interessentgruppen for værdipapirer og markeder, der er nedsat i henhold artikel 37 i forordning (EU) nr. 1095/2010 — |
| --- | --- |

(10)

Hvor det er relevant, har ESMA hørt Den Europæiske Banktilsynsmyndighed (EBA), Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici og medlemmerne af det Det Europæiske System af Centralbanker (ESCB) før forelæggelsen af dette udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, som denne forordning er baseret på. I overensstemmelse med artikel 10 i forordning (EU) nr. 1095/2010 har ESMA afholdt åbne offentlige høringer om udkastet til reguleringsmæssige tekniske standarder, analyseret de potentielle omkostninger og fordele samt indhentet en udtalelse fra interessentgruppen for værdipapirer og markeder, der er nedsat i henhold artikel 37 i forordning (EU) nr. 1095/2010 —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bestemmelse af de mest relevante valutaer

1.   De mest relevante EU-valutaer fastlægges på grundlag af hver valutas relative andel i CCP'ens gennemsnitlige åbne slutpositioner ved dagens afslutning for så vidt angår alle finansielle instrumenter, der er clearet af CCP'en, beregnet over en etårig periode.

2.   De mest relevante EU-valutaer er de tre valutaer med den højeste relative andel beregnet i overensstemmelse med stk. 1, forudsat at hver enkelt andel er på over 10 %.

3.   Beregningen af den relative andel af valutaerne foretages på årsbasis.

Artikel 2

Kollegiers operationelle organisation

1.   Efter at CCP'ens kompetente myndighed har vurderet, om en ansøgning er fuldstændig, jf. artikel 17, stk. 3, i forordning (EU) nr. 648/2012, videresender den et forslag til en skriftlig aftale i henhold til artikel 18, stk. 5, i forordning (EU) nr. 648/2012 til de kollegiemedlemmer, der er fastsat i artikel 18, stk. 2, i forordning (EU) nr. 648/2012. Denne skriftlige aftale skal omfatte en procedure for årlige revisioner. Den skal også omfatte en ændringsprocedure, hvorefter CCP'ens kompetente myndighed eller andre medlemmer af kollegiet når som helst kan tage initiativ til ændringer med forbehold af kollegiets godkendelse i overensstemmelse med proceduren i denne artikel.

2.   Hvis kollegiemedlemmerne, jf. stk. 1, ikke fremsætter nogen bemærkninger inden 10 kalenderdage, tager CCP'ens kompetente myndighed skridt til kollegiets vedtagelse af den skriftlige aftale og til oprettelse af kollegiet i overensstemmelse med artikel 18, stk. 1, i forordning (EU) nr. 648/2012.

3.   Hvis kollegiemedlemmerne fremsætter bemærkninger vedrørende forslaget til den i henhold til stk. 1 videresendte skriftlige aftale, forelægger de disse bemærkninger sammen med en fyldig begrundelse for CCP'ens kompetente myndighed inden 10 kalenderdage. Hvis det er relevant, udarbejder CCP'ens kompetente myndighed et revideret forslag og indkalder til et møde med henblik på at nå til enighed om den endelige skriftlige aftale under hensyntagen til den frist, der er fastsat i artikel 18, stk. 1, i forordning (EU) nr. 648/2012.

4.   Kollegiet anses for oprettet, når den skriftlige aftale er vedtaget.

5.   Alle kollegiemedlemmerne vil blive bundet af den skriftlige aftale, der er vedtaget i overensstemmelse med stk. 1, 2 og 3.

Artikel 3

Deltagelse i kollegierne

1.   Hvis en kompetent myndighed i en medlemsstat, der ikke er medlem af kollegiet, i overensstemmelse med artikel 18, stk. 3, i forordning (EU) nr. 648/2012 anmoder kollegiet om oplysninger, træffer CCP'ens kompetente myndighed, efter at have hørt kollegiet, beslutning om den mest hensigtsmæssige måde at give og indhente oplysninger til og fra myndigheder, der ikke er medlemmer af kollegiet.

2.   Hvert medlem af kollegiet udpeger én deltager, der deltager i kollegiets møder, og eventuelt én suppleant, med undtagelse af CCP'ens kompetente myndighed, som kan kræve yderligere deltagere, som ikke har stemmeret.

3.   Hvis den udstedende centralbank for en af de mest relevante EU-valutaer er mere end én centralbank, udpeger de pågældende centralbanker én enkelt repræsentant, der deltager i kollegiet.

4.   Hvis en myndighed har ret til at deltage i kollegiet i henhold til mere end et af litraerne c)-h) i artikel 18, stk. 2, i forordning (EU) nr. 648/2012, kan den udpege yderligere deltagere, som ikke har stemmeret.

5.   Hvis der i overensstemmelse med denne artikel er mere end én deltager fra et kollegiemedlem, eller hvis der er flere kollegiemedlemmer fra samme medlemsstat end antallet af stemmer, som disse kollegiemedlemmer råder over i overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, i forordning (EU) nr. 648/2012, underretter det pågældende kollegiemedlem eller de pågældende kollegiemedlemmer kollegiet om, hvilke deltagere der er stemmeberettigede.

Artikel 4

Kollegiernes forvaltning

1.   CCP'ens kompetente myndighed sikrer, at kollegiets arbejde letter de opgaver, der skal udføres i henhold til forordning (EU) nr. 648/2012.

2.   Kollegiet underretter ESMA om alle opgaver, som kollegiet udfører i henhold til stk. 1. ESMA skal have en koordinerende rolle med hensyn til overvågning af de opgaver, som et kollegium udfører, og skal sikre, at dets målsætninger så vidt muligt er i overensstemmelse med andre kollegiers målsætninger.

3.   CCP'ens kompetente myndighed skal mindst sikre, at:

| a) | formålene med alle kollegiets møder eller aktiviteter er klart defineret |
| --- | --- |

a)

formålene med alle kollegiets møder eller aktiviteter er klart defineret

| b) | kollegiets møder eller aktiviteter er effektive, samtidig med at det sikres, at alle kollegiemedlemmerne er fuldt ud informeret om de kollegieaktiviteter, der er relevante for dem |
| --- | --- |

b)

kollegiets møder eller aktiviteter er effektive, samtidig med at det sikres, at alle kollegiemedlemmerne er fuldt ud informeret om de kollegieaktiviteter, der er relevante for dem

| c) | tidsplanen for kollegiets møder eller aktiviteter er fastlagt, således at resultaterne heraf understøtter tilsynet med CCP'en |
| --- | --- |

c)

tidsplanen for kollegiets møder eller aktiviteter er fastlagt, således at resultaterne heraf understøtter tilsynet med CCP'en

| d) | CCP'en og andre centrale aktører har en klar forståelse af kollegiets rolle og drift |
| --- | --- |

d)

CCP'en og andre centrale aktører har en klar forståelse af kollegiets rolle og drift

| e) | kollegiets aktiviteter regelmæssigt revideres, og at der træffes afhjælpende foranstaltninger, hvis kollegiet ikke fungerer effektivt |
| --- | --- |

e)

kollegiets aktiviteter regelmæssigt revideres, og at der træffes afhjælpende foranstaltninger, hvis kollegiet ikke fungerer effektivt

| f) | der er fastsat en dagsorden for et årligt krisestyringsplanlægningsmøde for kollegiemedlemmerne om nødvendigt i samarbejde med CCP'en. |
| --- | --- |

f)

der er fastsat en dagsorden for et årligt krisestyringsplanlægningsmøde for kollegiemedlemmerne om nødvendigt i samarbejde med CCP'en.

4.   For at sikre kollegiets effektivitet fungerer CCP'ens kompetente myndighed som centralt kontaktpunkt for alle spørgsmål i forbindelse med kollegiets praktiske organisation. CCP'ens kompetente myndighed udfører som minimum følgende opgaver:

| a) | udarbejdelse, opdatering og videresendelse af en kontaktliste over kollegiemedlemmerne |
| --- | --- |

a)

udarbejdelse, opdatering og videresendelse af en kontaktliste over kollegiemedlemmerne

| b) | videresendelse af dagsordenen samt dokumentationen for kollegiets møder eller aktiviteter |
| --- | --- |

b)

videresendelse af dagsordenen samt dokumentationen for kollegiets møder eller aktiviteter

| c) | udarbejdelse af referat af møderne og formalisering af indsatspunkter |
| --- | --- |

c)

udarbejdelse af referat af møderne og formalisering af indsatspunkter

| d) | forvaltning af kollegiets websted eller eventuel anden elektronisk mekanisme for udveksling af oplysninger |
| --- | --- |

d)

forvaltning af kollegiets websted eller eventuel anden elektronisk mekanisme for udveksling af oplysninger

| e) | hvis det er praktisk muligt, tilvejebringelse af oplysninger og specialteam, der skal hjælpe kollegiet med dets opgaver |
| --- | --- |

e)

hvis det er praktisk muligt, tilvejebringelse af oplysninger og specialteam, der skal hjælpe kollegiet med dets opgaver

| f) | passende formidling af oplysninger blandt kollegiets medlemmer. |
| --- | --- |

f)

passende formidling af oplysninger blandt kollegiets medlemmer.

5.   CCP'en kompetente myndighed afgør, hvor ofte kollegiet skal mødes, idet der tages hensyn til CCP'ens størrelse, art, omfang og kompleksitet, CCP'ens systemiske konsekvenser for forskellige jurisdiktioner og valutaer, de mulige virkninger af CCP'ens aktiviteter, eksterne omstændigheder og eventuelle anmodninger fra kollegiets medlemmer. Kollegiet skal mødes mindst en gang om året, og hvis CCP'ens kompetente myndighed anser det for nødvendigt, skal der afholdes et møde, hver gang der skal træffes en afgørelse i henhold til forordning (EU) nr. 648/2012. CCP'ens kompetente myndighed tilrettelægger regelmæssigt møder mellem kollegiets medlemmer og CCP'ens øverste ledelse.

6.   I den skriftlige aftale, der er omhandlet i artikel 2, fastsættes, at to tredjedele af de stemmeberettigede medlemmer skal være til stede på kollegiets møder, for at kollegiet er beslutningsdygtigt.

7.   CCP'ens kompetente myndighed bestræber sig på at sikre, at kollegiet er beslutningsdygtigt på alle møder. Hvis dette ikke er tilfældet, sikrer formanden, at alle beslutninger, der skal træffes, udskydes, indtil det fornødne antal medlemmer er til stede, idet der tages hensyn til de relevante frister, der er fastsat i forordning (EU) nr. 648/2012.

Artikel 5

Udveksling af oplysninger mellem myndigheder

1.   Hvert kollegiemedlem forelægger rettidigt alle oplysninger, der er nødvendige for kollegiets operationelle drift og for udførelsen af de nøgleaktiviteter, som medlemmet deltager i, for CCP'ens kompetente myndighed. CCP'ens kompetente myndighed forelægger rettidigt lignende oplysninger for kollegiemedlemmerne.

2.   CCP'ens kompetente myndighed skal mindst forlægge følgende oplysninger for kollegiet:

| a) | væsentlige ændringer af CCP-gruppens struktur og ejerskab |
| --- | --- |

a)

væsentlige ændringer af CCP-gruppens struktur og ejerskab

| b) | væsentlige ændringer i CCP'ens kapitalniveau |
| --- | --- |

b)

væsentlige ændringer i CCP'ens kapitalniveau

| c) | ændringer i organisationen, den øverste ledelse, processer eller ordninger, hvis disse ændringer har væsentlig indvirkning på forvaltningen eller risikostyringen |
| --- | --- |

c)

ændringer i organisationen, den øverste ledelse, processer eller ordninger, hvis disse ændringer har væsentlig indvirkning på forvaltningen eller risikostyringen

| d) | en liste over CCP'ens clearingmedlemmer |
| --- | --- |

d)

en liste over CCP'ens clearingmedlemmer

| e) | nærmere oplysninger om de myndigheder, der er inddraget i tilsynet med CCP'en, herunder ændringer i deres ansvarsområder |
| --- | --- |

e)

nærmere oplysninger om de myndigheder, der er inddraget i tilsynet med CCP'en, herunder ændringer i deres ansvarsområder

| f) | oplysninger om væsentlige trusler mod CCP'ens evne til at overholde forordning (EU) nr. 648/2012 og relevante delegerede forordninger og gennemførelsesforordninger |
| --- | --- |

f)

oplysninger om væsentlige trusler mod CCP'ens evne til at overholde forordning (EU) nr. 648/2012 og relevante delegerede forordninger og gennemførelsesforordninger

| g) | vanskeligheder, der har potentielt betydelige afsmittende virkninger |
| --- | --- |

g)

vanskeligheder, der har potentielt betydelige afsmittende virkninger

| h) | faktorer, der indikerer en potentielt høj risiko for afsmitning |
| --- | --- |

h)

faktorer, der indikerer en potentielt høj risiko for afsmitning

| i) | væsentlig udvikling i CCP'ens finansielle situation |
| --- | --- |

i)

væsentlig udvikling i CCP'ens finansielle situation

| j) | tidlig varsling af mulige likviditetsproblemer eller alvorlige tilfælde af svig |
| --- | --- |

j)

tidlig varsling af mulige likviditetsproblemer eller alvorlige tilfælde af svig

| k) | tilfælde af misligholdelse hos et medlem og alle opfølgende aktioner |
| --- | --- |

k)

tilfælde af misligholdelse hos et medlem og alle opfølgende aktioner

| l) | sanktioner og ekstraordinære tilsynsforanstaltninger |
| --- | --- |

l)

sanktioner og ekstraordinære tilsynsforanstaltninger

| m) | rapporter om resultatmæssige problemer eller indtrufne hændelser og de afhjælpende foranstaltninger, der er truffet |
| --- | --- |

m)

rapporter om resultatmæssige problemer eller indtrufne hændelser og de afhjælpende foranstaltninger, der er truffet

| n) | regelmæssige data om CCP'ens aktiviteter, hvis omfang og hyppighed fastlægges som led i den i artikel 2 beskrevne skriftlige aftale |
| --- | --- |

n)

regelmæssige data om CCP'ens aktiviteter, hvis omfang og hyppighed fastlægges som led i den i artikel 2 beskrevne skriftlige aftale

| o) | oversigt over vigtige kommercielle forslag, herunder nye produkter eller tjenester, der skal tilbydes |
| --- | --- |

o)

oversigt over vigtige kommercielle forslag, herunder nye produkter eller tjenester, der skal tilbydes

| p) | ændringer i CCP'ens risikomodel, stresstestning og backtestning |
| --- | --- |

p)

ændringer i CCP'ens risikomodel, stresstestning og backtestning

| q) | ændringer i CCP'ens interoperabilitetsordninger, hvis det er relevant. |
| --- | --- |

q)

ændringer i CCP'ens interoperabilitetsordninger, hvis det er relevant.

3.   Udvekslingen af oplysninger mellem kollegiemedlemmerne skal afspejle deres ansvarsområder og informationsbehov. For at undgå unødvendige informationsstrømme skal udvekslingen af oplysninger være forholdsmæssig og risikofokuseret.

4.   Kollegiemedlemmerne overvejer, hvilke kommunikationsmåder der er mest effektive til at sikre kontinuerlig, rettidig og forholdsmæssig udveksling af oplysninger.

5.   Risikovurderingsrapporten, der skal udarbejdes af CCP'ens kompetente myndighed i overensstemmelse med artikel 19, stk. 1, i forordning (EU) nr. 648/2012, forelægges for kollegiet inden for en passede tidsfrist for at sikre, at kollegiemedlemmerne kan gennemgå den og om nødvendigt bidrage til den.

Artikel 6

Frivillig fordeling og delegation af opgaver

1.   Kollegiemedlemmerne skal nå til enighed om detaljerede vilkår for specifikke delegeringsaftaler og aftaler om frivillig overdragelse af opgaver til andre medlemmer, navnlig i de tilfælde, hvor delegationer fører til, at et medlems vigtigste tilsynsopgaver delegeres.

2.   Parterne, der indgår specifikke delegeringsaftaler og aftaler om frivillig overdragelse af opgaver, skal nå til enighed om detaljerede vilkår, som mindst dækker følgende aspekter:

| a) | hvilke specifikke aktiviteter på klart fastlagte områder der vil blive overdraget eller delegeret |
| --- | --- |

a)

hvilke specifikke aktiviteter på klart fastlagte områder der vil blive overdraget eller delegeret

| b) | hvilke procedurer og processer der skal anvendes |
| --- | --- |

b)

hvilke procedurer og processer der skal anvendes

| c) | de enkelte parters roller og ansvarsområder |
| --- | --- |

c)

de enkelte parters roller og ansvarsområder

| d) | hvilken type oplysninger der skal udveksles mellem parterne. |
| --- | --- |

d)

hvilken type oplysninger der skal udveksles mellem parterne.

3.   Fordelingen og delegationen af opgaver indebærer ikke en ændring i fordelingen af CCP'ens kompetente myndigheds beslutningsbeføjelser.

Artikel 7

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 28. maj 2013.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 201 af 27.7.2012, s. 1.

1

(2)  EUT L 331 af 15.12.2010. s. 84.

2

---

| 13.9.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 244/23 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 244/23

---

KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) Nr. 877/2013

af 27. juni 2013

om supplering af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 473/2013 om fælles bestemmelser om overvågning og evaluering af udkast til budgetplaner og til sikring af korrektion af uforholdsmæssigt store underskud i medlemsstaterne i euroområdet

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 473/2013 af 21. maj 2013 om fælles bestemmelser om overvågning og evaluering af udkast til budgetplaner og til sikring af korrektion af uforholdsmæssigt store underskud i medlemsstaterne i euroområdet (1), navnlig artikel 10, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Forordning (EU) nr. 473/2013 fastlægger en tættere overvågning for de medlemsstater, der har euroen som valuta, og hvor proceduren for uforholdsmæssigt store underskud er indledt, gennem yderligere rapporteringskrav med det formål at sikre forebyggelse og tidlig korrektion af enhver afvigelse fra Rådets henstillinger eller afgørelser om at rapportere om det uforholdsmæssigt store underskud. |
| --- | --- |

(1)

Forordning (EU) nr. 473/2013 fastlægger en tættere overvågning for de medlemsstater, der har euroen som valuta, og hvor proceduren for uforholdsmæssigt store underskud er indledt, gennem yderligere rapporteringskrav med det formål at sikre forebyggelse og tidlig korrektion af enhver afvigelse fra Rådets henstillinger eller afgørelser om at rapportere om det uforholdsmæssigt store underskud.

| (2) | En sådan overvågning supplerer de eksisterende indberetningskrav i artikel 3, stk. 4, litra a), og artikel 5, stk. 1, litra a), i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 af 7. juli 1997 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (2), i henhold til hvilke en medlemsstat, hvor proceduren for uforholdsmæssigt store underskud omfattes af en rådshenstilling, jf. traktatens artikel 126, stk. 7, eller en meddelelse, jf. traktatens artikel 126, stk. 9, skal underrette Rådet og Kommissionen om de foranstaltninger, der er truffet for at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud. Rapporten skal indeholde oplysninger om målene for henholdsvis offentlige udgifter og indtægter og for de diskretionære foranstaltninger på henholdsvis udgifts- og indtægtssiden, der fastsættes i overensstemmelse med Rådets henstilling, samt oplysninger om de foranstaltninger, der allerede er vedtaget eller påtænkes vedtaget for at nå de fastsatte mål. |
| --- | --- |

(2)

En sådan overvågning supplerer de eksisterende indberetningskrav i artikel 3, stk. 4, litra a), og artikel 5, stk. 1, litra a), i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 af 7. juli 1997 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (2), i henhold til hvilke en medlemsstat, hvor proceduren for uforholdsmæssigt store underskud omfattes af en rådshenstilling, jf. traktatens artikel 126, stk. 7, eller en meddelelse, jf. traktatens artikel 126, stk. 9, skal underrette Rådet og Kommissionen om de foranstaltninger, der er truffet for at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud. Rapporten skal indeholde oplysninger om målene for henholdsvis offentlige udgifter og indtægter og for de diskretionære foranstaltninger på henholdsvis udgifts- og indtægtssiden, der fastsættes i overensstemmelse med Rådets henstilling, samt oplysninger om de foranstaltninger, der allerede er vedtaget eller påtænkes vedtaget for at nå de fastsatte mål.

| (3) | Forordning (EU) nr. 473/2013 supplerer dette oprindelige rapporteringskrav ved at kræve en hyppigere rapportering fra de medlemsstater, der har euroen som valuta, og hvor proceduren for uforholdsmæssigt store underskud er indledt. Disse sidstnævnte aflægger hver sjette måned rapport til Kommissionen og til Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, såfremt de er omfattet af en rådshenstilling vedtaget i medfør af artikel 126, stk. 7, og hver tredje måned, såfremt de er omfattet af en rådsbeslutning om at angive en frist, jf. artikel 126, stk. 9, i TEUF, om de foranstaltninger, de har truffet for at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud. Rapporten bør, for den samlede offentlige sektors og dennes delsektorers vedkommende, indeholde budgetgennemførelsen i løbet af året, budgeteffekten af diskretionære foranstaltninger på både udgifts- og indtægtssiden, målene for de offentlige udgifter og indtægter, med oplysninger om de foranstaltninger, der allerede er vedtaget, og om arten af de foranstaltninger, der påtænkes vedtaget for at nå de fastsatte mål. Denne hyppigere indberetning vil hjælpe Kommissionen og Det Økonomiske og Finansielle Udvalg med løbende at overvåge, om den pågældende medlemsstat er på rette spor med hensyn til at korrigere sit uforholdsmæssigt store underskud. |
| --- | --- |

(3)

Forordning (EU) nr. 473/2013 supplerer dette oprindelige rapporteringskrav ved at kræve en hyppigere rapportering fra de medlemsstater, der har euroen som valuta, og hvor proceduren for uforholdsmæssigt store underskud er indledt. Disse sidstnævnte aflægger hver sjette måned rapport til Kommissionen og til Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, såfremt de er omfattet af en rådshenstilling vedtaget i medfør af artikel 126, stk. 7, og hver tredje måned, såfremt de er omfattet af en rådsbeslutning om at angive en frist, jf. artikel 126, stk. 9, i TEUF, om de foranstaltninger, de har truffet for at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud. Rapporten bør, for den samlede offentlige sektors og dennes delsektorers vedkommende, indeholde budgetgennemførelsen i løbet af året, budgeteffekten af diskretionære foranstaltninger på både udgifts- og indtægtssiden, målene for de offentlige udgifter og indtægter, med oplysninger om de foranstaltninger, der allerede er vedtaget, og om arten af de foranstaltninger, der påtænkes vedtaget for at nå de fastsatte mål. Denne hyppigere indberetning vil hjælpe Kommissionen og Det Økonomiske og Finansielle Udvalg med løbende at overvåge, om den pågældende medlemsstat er på rette spor med hensyn til at korrigere sit uforholdsmæssigt store underskud.

| (4) | I henhold til artikel 10, stk. 3, i forordning (EU) nr. 473/2013, skal indholdet af denne yderligere rapport specificeres af Kommissionen. Denne delegerede retsakt anviser en klar ramme for de oplysninger, som skal indberettes af de medlemsstater, der har euroen som valuta, og hvor proceduren for uforholdsmæssigt store underskud er indledt. Den rapportering, der fastlægges ved denne delegerede forordning, vil give et struktureret og harmoniseret billede af budgetsituationen i de berørte medlemsstater. Denne rapport bør indeholde årlige og kvartalsvise data for at levere nærmere enkeltheder om den løbende korrektion. Data bør indberettes efter kasseregnskabs- og periodiseringsprincippet (i henhold til det europæiske nationalregnskabssystem (ENS)) for at give en bedre forståelse af dynamikken i budgetsituationen. I betragtning af, at en procedure for uforholdsmæssigt store underskud kan indledes på basis af manglende overholdelse af referenceværdierne i traktaten for underskuddet og/eller gældskvoten (forholdet mellem den offentlige gæld og BNP), bør udviklingen i de væsentligste komponenter af det offentliges underskud og gældsudviklingen indberettes. |
| --- | --- |

(4)

I henhold til artikel 10, stk. 3, i forordning (EU) nr. 473/2013, skal indholdet af denne yderligere rapport specificeres af Kommissionen. Denne delegerede retsakt anviser en klar ramme for de oplysninger, som skal indberettes af de medlemsstater, der har euroen som valuta, og hvor proceduren for uforholdsmæssigt store underskud er indledt. Den rapportering, der fastlægges ved denne delegerede forordning, vil give et struktureret og harmoniseret billede af budgetsituationen i de berørte medlemsstater. Denne rapport bør indeholde årlige og kvartalsvise data for at levere nærmere enkeltheder om den løbende korrektion. Data bør indberettes efter kasseregnskabs- og periodiseringsprincippet (i henhold til det europæiske nationalregnskabssystem (ENS)) for at give en bedre forståelse af dynamikken i budgetsituationen. I betragtning af, at en procedure for uforholdsmæssigt store underskud kan indledes på basis af manglende overholdelse af referenceværdierne i traktaten for underskuddet og/eller gældskvoten (forholdet mellem den offentlige gæld og BNP), bør udviklingen i de væsentligste komponenter af det offentliges underskud og gældsudviklingen indberettes.

| (5) | De faktiske data, der rapporteres efter denne delegerede retsakt, bør være konsistente i forhold til de data, der indberettes til Eurostat i forbindelse med proceduren for uforholdsmæssigt store underskud — |
| --- | --- |

(5)

De faktiske data, der rapporteres efter denne delegerede retsakt, bør være konsistente i forhold til de data, der indberettes til Eurostat i forbindelse med proceduren for uforholdsmæssigt store underskud —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Genstand

Denne forordning fastlægger de nærmere enkeltheder vedrørende indholdet af de rapporter, som Kommissionen kan anmode om fra de medlemsstater, der har euroen som valuta, og hvor proceduren for uforholdsmæssigt store underskud er indledt.

Artikel 2

Rapportens struktur og indhold

1.   De i artikel 1 omhandlede rapporter skal have følgende struktur:

| — | aktuelle balancer, gældsudvikling, og opdaterede budgetplaner for korrektionsperioden for den samlede offentlige sektor og dennes delsektorer |
| --- | --- |

—

aktuelle balancer, gældsudvikling, og opdaterede budgetplaner for korrektionsperioden for den samlede offentlige sektor og dennes delsektorer

| — | beskrivelse og kvantificering af den skattepolitiske strategi i nominelle og strukturelle termer (saldoens konjunkturkorrigerede komponent, ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) til korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud inden for den af Rådet fastsatte tidsfrist med hensyn til Rådets seneste henstilling eller meddelelse om at fastlægge en frist, jf. artikel 126, stk. 7, eller artikel 126, stk. 9, i TEUF, herunder detaljerede oplysninger om planlagte budgetforanstaltninger eller foranstaltninger, der allerede er truffet med henblik på at opnå disse mål samt deres budgeteffekt. |
| --- | --- |

—

beskrivelse og kvantificering af den skattepolitiske strategi i nominelle og strukturelle termer (saldoens konjunkturkorrigerede komponent, ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) til korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud inden for den af Rådet fastsatte tidsfrist med hensyn til Rådets seneste henstilling eller meddelelse om at fastlægge en frist, jf. artikel 126, stk. 7, eller artikel 126, stk. 9, i TEUF, herunder detaljerede oplysninger om planlagte budgetforanstaltninger eller foranstaltninger, der allerede er truffet med henblik på at opnå disse mål samt deres budgeteffekt.

2.   Rapporterne skal indeholde tabeller som anført i bilaget til denne forordning.

Artikel 3

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat i overensstemmelse med traktaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 27. juni 2013.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 140 af 27.5.2013, s. 11.

1

(2)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 6.

2

---

BILAG

Tabeller, der skal medtages i de rapporter, der skal indsendes i medfør af artikel 10, stk. 3, i forordning (EU) nr. 473/2013 om fælles bestemmelser om overvågning og evaluering af udkast til budgetplaner og til sikring af korrektion af uforholdsmæssigt store underskud i medlemsstaterne i euroområdet

NB. I nedenstående tabeller svarer År t til året for indgivelsen af rapporten. Indberetning af posterne med fed skrift er obligatorisk. Den i forbindelse med Rådets direktiv 2011/85/EU (1) aftalte begrebsramme bør gennemføres.

Tabel 1a

Kvartalsvis budgetgennemførelse i løbet af året efter kasseregnskabsmetoden
   (3)
  for den samlede offentlige sektor og dennes delsektorer
   (4)

| Mio. EUR | År t (2) |
| --- | --- |
| Kv.1 | Kv.2 | Kv.3 | Kv.4 |
| Samlet balance efter delsektor (6-7) |
| 1. | Offentlig forvaltning og service |

Mio. EUR

År t (2)

Kv.1

Kv.2

Kv.3

Kv.4

Samlet balance efter delsektor (6-7)

1.

| 2. | Statslig forvaltning og service |
| --- | --- |

2.

| 3. | Offentlig forvaltning og service på delstatsniveau |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kommunal forvaltning og service |
| --- | --- |

4.

| 5. | Sociale kasser og fonde |
| --- | --- |

5.

For hver delsektor (angiv hvilke)

| 6. | Indtægter i alt/tilstrømning |
| --- | --- |

6.

Heraf (vejledende liste):

Skatter, heraf:

Direkte skatter

Indirekte skatter, heraf

Moms

Bidrag til sociale ordninger

Salg

Andre løbende indtægter

Kapitalindtægter

Tilstrømning fra operationer i finansielle instrumenter

| 7. | Udgifter i alt/udstrømning |
| --- | --- |

7.

Heraf (vejledende liste):

Indkøb af varer og ydelser

Aflønning af ansatte

Renter

Tilskud

Sociale ydelser

Andre løbende udgifter

Kapitaloverførsler

Kapitalinvesteringer

Udstrømning fra operationer i finansielle instrumenter

Tabel 1b

Kvartalsvis budgetgennemførelse i løbet af året og prognoser i overensstemmelse med ENS-standarderne og kvartalsvist ikke-sæsonkorrigeret
   (6)
  for den samlede offentlige sektor og dennes delsektorer

Dataene vedrørende budgetgennemførelsen i tabel 1a og 1b bør være konsistente. Der bør offentliggøres en afstemningstabel, der viser metoderne for overgangen mellem de to tabeller.

| Mio. EUR | ENS-kode | År t (5) |
| --- | --- | --- |
| Kv.1 | Kv.2 | Kv.3 | Kv.4 |
| Nettolångivning (+)/nettoløntagning (–) |
| 1. | Offentlig forvaltning og service
   (6) |

Mio. EUR

ENS-kode

År t (5)

Kv.1

Kv.2

Kv.3

Kv.4

Nettolångivning (+)/nettoløntagning (–)

1.

S.13

| 2. | Statslig forvaltning og service |
| --- | --- |

2.

Statslig forvaltning og service

S.1311

| 3. | Offentlig forvaltning og service på delstatsniveau |
| --- | --- |

3.

Offentlig forvaltning og service på delstatsniveau

S.1312

| 4. | Kommunal forvaltning og service |
| --- | --- |

4.

Kommunal forvaltning og service

S.1313

| 5. | Sociale kasser og fonde |
| --- | --- |

5.

Sociale kasser og fonde

S.1314

For offentlig forvaltning og service (frivillig for delsektorerne)

| 6. | Indtægter i alt
   (6) |
| --- | --- |

6.

TR

Heraf:

Produktions- og importskatter

D.2

Løbende indkomst- og formueskatter mv.

D.5

Kapitalskatter

D.91

Bidrag til sociale ordninger

D.61

Formueindkomst

D.4

Øvrige (7)

| 7. | Udgifter i alt
   (6) |
| --- | --- |

7.

TE

Heraf:

Aflønning af ansatte

D.1

Forbrug i produktionen

P.2

Sociale overførsler

D.62, D.632 (8)

Renteudgifter

D.41

Tilskud

D.3

Faste bruttoinvesteringer (6)

P.51

Kapitaloverførsler

D.9

Øvrige (9)

| 8. | Bruttogæld
   (10) |
| --- | --- |

8.

Tabel 1c

Årlige budgetmål i overensstemmelse med ENS-standarderne for den samlede offentlige sektor og dennes delsektorer

| | ENS-kode | År t-1 | År t | År t + ... (11) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettolångivning (+)/nettolåntagning (–) efter delsektor (% af BNP) |
| 1. | Offentlig forvaltning og service |

ENS-kode

År t-1

År t

År t + ... (11)

Nettolångivning (+)/nettolåntagning (–) efter delsektor (% af BNP)

1.

S.13

| 2. | Statslig forvaltning og service |
| --- | --- |

2.

S.1311

| 3. | Offentlig forvaltning og service på delstatsniveau |
| --- | --- |

3.

S.1312

| 4. | Kommunal forvaltning og service |
| --- | --- |

4.

S.1313

| 5. | Sociale kasser og fonde |
| --- | --- |

5.

S.1314

Den offentlige sektor (S.13) (% af BNP)

| 6. | Indtægter i alt |
| --- | --- |

6.

TR

| 7. | Udgifter i alt |
| --- | --- |

7.

TE

| 8. | Renteudgifter |
| --- | --- |

8.

D.41

| 9. | Primær saldo
   (12) |
| --- | --- |

9.

| 10. | Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger
   (13) |
| --- | --- |

10.

procentvis ændring

procentvis ændring

procentvis ændring

| 11. | Real BNP-vækst |
| --- | --- |

11.

| 12. | Potentiel BNP-vækst |
| --- | --- |

12.

bidrag:

| — | arbejde |
| --- | --- |

—

arbejde

| — | kapital |
| --- | --- |

—

kapital

| — | samlet faktorproduktivitet |
| --- | --- |

—

samlet faktorproduktivitet

% af potentielt BNP

% af potentielt BNP

% af potentielt BNP

| 13. | Outputgab |
| --- | --- |

13.

| 14. | Konjunkturkorrigeret budgetkomponent |
| --- | --- |

14.

| 15. | Konjunkturkorrigeret saldo (1 – 14) |
| --- | --- |

15.

| 14. | Konjunkturkorrigeret primær saldo (13 + 6) |
| --- | --- |

14.

| 15. | Strukturel saldo (13 – 10) |
| --- | --- |

15.

Tabel 2

Mål for den samlede offentlige sektors udgifter og indtægter (S.13) i henhold til ENS-standarderne

| % af BNP | ENS-kode | År t-1 | År t | År t + 1 | År t + ... (14) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Samlet indtægtsmål
  (= tabel 1c. 6) |

% af BNP

ENS-kode

År t-1

År t

År t + 1

År t + ... (14)

1.

(= tabel 1c. 6)

TR

Heraf:

| 1.1. | Produktions- og importskatter |
| --- | --- |

1.1.

D.2

| 1.2. | Løbende indkomst- og formueskatter mv. |
| --- | --- |

1.2.

D.5

| 1.3. | Kapitalskatter |
| --- | --- |

1.3.

D.91

| 1.4. | Bidrag til sociale ordninger |
| --- | --- |

1.4.

D.61

| 1.5. | Formueindkomst |
| --- | --- |

1.5.

D.4

| 1.6. | Øvrige
   (15) |
| --- | --- |

1.6.

p.m.: Skattebyrde

(D.2 + D.5 + D.61 + D.91-D.995) (16)

| 2. | Samlet udgiftsmål
  (= tabel 1c.7) |
| --- | --- |

2.

(= tabel 1c.7)

TE (17)

Heraf:

| 2.1. | Aflønning af ansatte |
| --- | --- |

2.1.

D.1

| 2.2. | Forbrug i produktionen |
| --- | --- |

2.2.

P.2

| 2.3. | Sociale overførsler |
| --- | --- |

2.3.

D.62, D.6311, D.63121, D.63131 (20)

Heraf:

Arbejdsløshedsydelser
   (18)

| 2.4. | Renteudgifter |
| --- | --- |

2.4.

D.41

| 2.5. | Tilskud |
| --- | --- |

2.5.

D.3

| 2.6. | Faste bruttoinvesteringer |
| --- | --- |

2.6.

P.51

| 2.7. | Kapitaloverførsler |
| --- | --- |

2.7.

D.9

| 2.8. | Øvrige
   (19) |
| --- | --- |

2.8.

Tabel 3a

Budgetforanstaltninger, som den samlede offentlige sektor og dennes delsektorer har vedtaget og påtænker på både udgifts- og indtægtssiden for at nå de i tabel 2 fremlagte mål

| Forventet budgeteffekt af vedtagne og påtænkte foranstaltninger (22) |
| --- |
| Liste over foranstaltninger | Detaljeret beskrivelse (23) | Mål (Udgifter/indtægter)
  ENS-kode | Regnskabsprincip (24) | Status for vedtagelse | Gradvis stigende budgeteffekt (mio. EUR) på årsbasis |
| | t-1 | t | t + 1 | t + 2 | t + (21) |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| I ALT |

Forventet budgeteffekt af vedtagne og påtænkte foranstaltninger (22)

Liste over foranstaltninger

Detaljeret beskrivelse (23)

Mål (Udgifter/indtægter)

ENS-kode

Regnskabsprincip (24)

Status for vedtagelse

Gradvis stigende budgeteffekt (mio. EUR) på årsbasis

t-1

t

t + 1

t + 2

t + (21)

I ALT

Tabel 3b

Kvartalsvis indberetning over året om budgeteffekten af de i tabel 3a fremlagte foranstaltninger

| Liste over foranstaltninger (25) | Indberetning over året for foranstaltninger, der har en effekt på år t (vælg et af alternativerne nedenfor) (26) | Forventet årlig budgeteffekt for år t
  (mio. EUR)
  (= Tabel 3a) |
| --- | --- | --- |
| Observeret kvartalsvis budgeteffekt (mio. EUR) (27) | Observeret kumulativ budgeteffekt siden årets start (mio. EUR) |
| Kv.1 | Kv.2 | Kv.3 | Kv.4 |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| I ALT | | | | | | |

Liste over foranstaltninger (25)

Indberetning over året for foranstaltninger, der har en effekt på år t (vælg et af alternativerne nedenfor) (26)

Forventet årlig budgeteffekt for år t

(mio. EUR)

(= Tabel 3a)

Observeret kvartalsvis budgeteffekt (mio. EUR) (27)

Observeret kumulativ budgeteffekt siden årets start (mio. EUR)

Kv.1

Kv.2

Kv.3

Kv.4

I ALT

Tabel 4

Gældsudvikling og udsigter for den samlede offentlige sektor (S.13)

| | | År t-1 | År t | År t + ... (28) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | ENS-kode | % af BNP | % af BNP | % af BNP |
| 1. | Bruttogæld
   (29)
  (= Tabel 1b.8 for den samlede offentlige sektor) |

År t-1

År t

År t + ... (28)

ENS-kode

% af BNP

% af BNP

% af BNP

1.

(= Tabel 1b.8 for den samlede offentlige sektor)

| 2. | Ændring i bruttogældskvoten |
| --- | --- |

2.

Bidrag til ændringer i bruttogælden

| 3. | Primær saldo
  (= Tabel 1c. 9) |
| --- | --- |

3.

(= Tabel 1c. 9)

| 4. | Renteudgifter
  (= Tabel 1c.8) |
| --- | --- |

4.

(= Tabel 1c.8)

D.41

| 5. | Stock-flow-tilpasning |
| --- | --- |

5.

heraf:

| — | Forskelle mellem kasse- og periodiseringskonti (30) |
| --- | --- |

—

Forskelle mellem kasse- og periodiseringskonti (30)

| — | Nettoakkumulering af finansielle aktiver (31) |
| --- | --- |

—

Nettoakkumulering af finansielle aktiver (31)

heraf:

| — | Privatiseringsindtægter |
| --- | --- |

—

Privatiseringsindtægter

| — | Vurderings- og andre effekter (32) |
| --- | --- |

—

Vurderings- og andre effekter (32)

p.m. Implicit rente på gælden
   (33)
  (%)

Andre relevante variabler

| 6. | Likvide finansielle aktiver (34) |
| --- | --- |

6.

Likvide finansielle aktiver (34)

| 7. | Finansiel nettogæld |
| --- | --- |

7.

Formula

| 8. | Tilbagebetaling af gæld (eksisterende obligationer) siden slutningen af det foregående år |
| --- | --- |

8.

Tilbagebetaling af gæld (eksisterende obligationer) siden slutningen af det foregående år

| 9. | Gæld i fremmed valuta (i %) |
| --- | --- |

9.

Gæld i fremmed valuta (i %)

| 10. | Gennemsnitlig løbetid (år) |
| --- | --- |

10.

Gennemsnitlig løbetid (år)

| 11. | Real BNP-vækst (%)
  (= Tabel 1c række 11) |
| --- | --- |

11.

(= Tabel 1c række 11)

---

(1)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 41.

(2)  Rapportering er obligatorisk til og med det igangværende kvartal. Hvis der ikke findes data for det igangværende kvartal, anføres de senest tilgængelige månedlige data, med angivelse af, hvilken måned de vedrører. For balancen på det samlede offentlige budget anføres oplysninger frem til det senest tilgængelige kvartal (f.eks. kv.1). Den normale kvalitetssikrings- og revisionspolitik bør fortsat finde anvendelse.

(3)  Tilsvarende tal fra offentlige regnskabssystemer kan leveres, såfremt der ikke findes data opgjort efter kasseregnskabsmetoden. Det anføres, hvilket regnskabsgrundlag, der er anvendt til at udfylde alle oplysninger i denne tabel.

(4)  Svarende til de data, der skal leveres i medfør af artikel 3, stk. 2, i Rådets direktiv 2011/85/EU.

(5)  Rapporteringen skal strække sig frem til udgangen af det igangværende År t; kvartalsprognoser er ikke bindende og indberettes som skøn (eventuelt omfattet af revisioner) i informations- og overvågningsøjemed.

(6)  For den offentlige sektor skal de poster, der er mærket med »(a)«, yderligere leveres sæsonkorrigeret. Såfremt de nationale myndigheder ikke er i stand til at levere dette, vil sæsonkorrektionen blive foretaget af Eurostat i samarbejde med den pågældende medlemsstat.

(7)  P.11 + P.12 + P.131 + D.39rec + D.7rec + D.9rec (undtagen D.91rec).

(8)  I ENS95: D6311_D63121_D63131pay; i ESA2010 D632pay.

(9)  D.29pay + D.4pay (undtagen D.41pay) + D.5pay + D.7pay + P.52 + P.53 + K.2 + D.8.

(10)  Som defineret i Rådets forordning (EF) nr. 479/2009 (EUT L 145 af 10.6.2009, s. 1).

(11)  Efter Kommissionens anmodning om at aktivere de i artikel 10, stk. 3, i forordning (EU) nr. 473/2013 fastsatte rapporteringskrav starter rapporteringen fra det år, hvor proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud er indledt, jf. artikel 126, stk. 6, i TEUF, og fortsætter, indtil det uforholdsmæssigt store underskud planlægges korrigeret, i overensstemmelse med den af Rådet fastsatte frist, jf. artikel 126, stk. 7, i TEUF, eller afgørelse om at fastlægge en frist, jf. artikel 126, stk. 9, i TEUF.

(12)  Den primære saldo beregnes som (B.9, post 8) plus (D.41, post 9).

(13)  Et plustegn betyder underskudsbegrænsende foranstaltninger.

(14)  Efter Kommissionens anmodning om at aktivere de i artikel 10, stk. 3, i forordning (EU) nr. 473/2013 fastsatte rapporteringskrav starter rapporteringen fra det år, hvor proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud er indledt, jf. artikel 126, stk. 6, i TEUF, og fortsætter, indtil det uforholdsmæssigt store underskud planlægges korrigeret, i overensstemmelse med den af Rådet fastsatte frist, jf. artikel 126, stk. 7, i TEUF, eller afgørelse om at fastlægge en frist, jf. artikel 126, stk. 9, i TEUF.

(15)  P.11 + P.12 + P.131 + D.39rec + D.7rec + D.9rec (other than D.91rec).

(16)  Herunder dem, der indsamles af EU og inklusive en justering for ikke-oppebårne skatter og sociale bidrag D.995), hvis relevant.

(17)

Formula

(18)  Inkluderer kontantydelser (D.621 og D.624) og naturalydelser (D.631) i forbindelse med arbejdsløshedsydelser.

(19)  D.29 + D.4 (bortset fra D.41) + D.5 + D.7 + P.52 + P.53 + K.2 + D.8.

(20)  I ENS2010: D.62, D.632.

(21)  Det år, hvor det uforholdsmæssigt store underskud planlægges korrigeret, jf. artikel 126, stk. 7, i TEUF eller afgørelser om at fastlægge en frist, jf. artikel 126, stk. 8, i TEUF.

(22)  Kun foranstaltninger, der er offentliggjort tilstrækkeligt detaljeret og troværdigt, bør indberettes.

(23)  Herunder indberetning om, hvilken delsektor der træffer foranstaltningen.

(24)  Som standard vil effekten af foranstaltningerne blive indberettet efter periodiseringsprincippet, men såfremt dette ikke er muligt, og hvis indberetningen sker efter kasseregnskabsmetoden, skal dette anføres specifikt. Effekten skal registreres gradvist — i modsætning til niveauer — sammenlignet med det forrige års basisfremskrivninger. Enkle permanente foranstaltninger bør registreres som havende en effekt på +/– X i de(t) år, de indføres, og ellers med nul (den samlede effekt på indtægts- og udgiftsniveauet må ikke neutraliseres). Såfremt effekten af en foranstaltning varierer over tid, er det kun den gradvise effekt, der bør registreres i tabellen. Engangsforanstaltninger bør i sagens natur altid registreres som havende en effekt på +/– X i året med den første budgeteffekt, og –/+ X i det følgende år, dvs. den samlede effekt på indtægts- eller udgiftsniveauet i to på hinanden efterfølgende år skal være nul

(25)  Vælg de foranstaltninger, der er rapporteret i tabel 3a, og som har en budgeteffekt i år t.

(26)  Det er obligatorisk at udfylde et af de to alternativer: kvartalsvis indberetning (skøn eventuelt omfattet af revisioner) i det mindste frem til det igangværende kvartal og/eller summen af den observerede budgeteffekt frem til den igangværende dato.

(27)  For hvert kvartal angives det, om de indberettede data svarer til observerede data. Indberetningen er obligatorisk til og med det igangværende kvartal.

(28)  Efter Kommissionens anmodning om at aktivere de i artikel 10, stk. 3, i forordning (EU) nr. 473/2013 fastsatte rapporteringskrav starter rapporteringen fra det år, hvor proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud er indledt, jf. artikel 126, stk. 6, i TEUF, og fortsætter, indtil det uforholdsmæssigt store underskud planlægges korrigeret, i overensstemmelse med den af Rådet fastsatte frist, jf. artikel 126, stk. 7, i TEUF, eller afgørelse om at fastlægge en frist, jf. artikel 126, stk. 9, i TEUF.

(29)  Som defineret i forordning (EF) nr. 479/2009.

(30)  Der kan sondres mellem forskellene vedrørende renteudgifter, andre udgifter og indtægter, hvor det er relevant, eller såfremt gældskvoten er over referenceværdien.

(31)  Der kan sondres mellem likvide aktiver (valuta), statsobligationer, aktiver i forbindelse med tredjelande, statskontrollerede virksomheder og forskel mellem noterede og unoterede aktiver, hvor det er relevant, eller såfremt gældskvoten er over referenceværdien.

(32)  Der kan sondres mellem ændringer som følge af valutakursudsving, og operationer på det sekundære marked, hvor det er relevant, eller såfremt gældskvoten er over referenceværdien.

(33)  Udtrykt ved renteudgifter divideret med det foregående års gæld.

(34)  AF.1, AF.2, AF.3 (konsolideret for den offentlige sektor, dvs. ved beregning af finansielle positioner mellem regeringsorganer), A.F511, AF.52 (kun såfremt børsnoteret).

---

| 13.9.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 244/32 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 244/32

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 878/2013

af 12. september 2013

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning. |
| --- | --- |

(1)

Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning.

| (2) | Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende — |
| --- | --- |

(2)

Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 12. september 2013.

På Kommissionens vegne For formanden

Jerzy PLEWA

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | MK | 37,9 |
| XS | 31,3 |
| ZZ | 34,6 |
| 0707 00 05 | MK | 43,1 |
| TR | 95,4 |
| ZZ | 69,3 |
| 0709 93 10 | TR | 134,7 |
| ZZ | 134,7 |
| 0805 50 10 | AR | 125,2 |
| CL | 136,3 |
| IL | 142,1 |
| TR | 78,9 |
| UY | 100,2 |
| ZA | 119,6 |
| ZZ | 117,1 |
| 0806 10 10 | EG | 184,6 |
| TR | 148,4 |
| ZZ | 166,5 |
| 0808 10 80 | AR | 100,2 |
| BA | 68,8 |
| BR | 54,6 |
| CL | 123,8 |
| NZ | 144,9 |
| US | 130,2 |
| ZA | 109,7 |
| ZZ | 104,6 |
| 0808 30 90 | AR | 202,6 |
| CN | 82,3 |
| TR | 131,0 |
| ZA | 206,6 |
| ZZ | 155,6 |
| 0809 30 | TR | 129,4 |
| ZZ | 129,4 |
| 0809 40 05 | BA | 45,1 |
| MK | 54,9 |
| XS | 53,5 |
| ZZ | 51,2 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

MK

37,9

XS

31,3

ZZ

34,6

0707 00 05

MK

43,1

TR

95,4

ZZ

69,3

0709 93 10

TR

134,7

ZZ

134,7

0805 50 10

AR

125,2

CL

136,3

IL

142,1

TR

78,9

UY

100,2

ZA

119,6

ZZ

117,1

0806 10 10

EG

184,6

TR

148,4

ZZ

166,5

0808 10 80

AR

100,2

BA

68,8

BR

54,6

CL

123,8

NZ

144,9

US

130,2

ZA

109,7

ZZ

104,6

0808 30 90

AR

202,6

CN

82,3

TR

131,0

ZA

206,6

ZZ

155,6

0809 30

TR

129,4

ZZ

129,4

0809 40 05

BA

45,1

MK

54,9

XS

53,5

ZZ

51,2

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

AFGØRELSER

| 13.9.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 244/34 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 244/34

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE

af 11. september 2013

om ændring af gennemførelsesafgørelse 2013/443/EU om visse beskyttelsesforanstaltninger over for højpatogen aviær influenza af subtype H7N7 i Italien

(meddelt under nummer C(2013) 5904)

(Kun den italienske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2013/453/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets direktiv 89/662/EØF af 11. december 1989 om veterinærkontrol i samhandelen i Fællesskabet med henblik på gennemførelse af det indre marked (1), særlig artikel 9, stk. 4,

under henvisning til Rådets direktiv 90/425/EØF af 26. juni 1990 om veterinærkontrol og zooteknisk kontrol i samhandelen med visse levende dyr og produkter inden for Fællesskabet med henblik på gennemførelse af det indre marked (2), særlig artikel 10, stk. 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Efter Italiens underretning om et udbrud af højpatogen aviær influenza af subtype H7N7 på en bedrift i kommunen Ostellato i provinsen Ferrara i regionen Emilia-Romagna den 15. august 2013 vedtog Kommissionen gennemførelsesafgørelse 2013/439/EU (3), som indeholder bestemmelser om oprettelse af beskyttelses- og overvågningszoner rundt om udbruddet. |
| --- | --- |

(1)

Efter Italiens underretning om et udbrud af højpatogen aviær influenza af subtype H7N7 på en bedrift i kommunen Ostellato i provinsen Ferrara i regionen Emilia-Romagna den 15. august 2013 vedtog Kommissionen gennemførelsesafgørelse 2013/439/EU (3), som indeholder bestemmelser om oprettelse af beskyttelses- og overvågningszoner rundt om udbruddet.

| (2) | Som følge af endnu et tilfælde af sygdommen i kommunen Mordano i provinsen Bologna i regionen Emilia-Romagna vedtog Kommissionen gennemførelsesafgørelse 2013/443/EU (4), som justerede afgrænsningen af beskyttelses- og overvågningszonerne og fastsatte supplerende spærrezoner. Disse zoner blev fastlagt i del A, B og C i bilaget til nævnte gennemførelsesafgørelse. Forekomsten af yderligere sygdomsudbrud gør det nødvendigt at justere de zoner, der er omfattet af restriktioner, jf. del A, B og C i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2013/443/EU. |
| --- | --- |

(2)

Som følge af endnu et tilfælde af sygdommen i kommunen Mordano i provinsen Bologna i regionen Emilia-Romagna vedtog Kommissionen gennemførelsesafgørelse 2013/443/EU (4), som justerede afgrænsningen af beskyttelses- og overvågningszonerne og fastsatte supplerende spærrezoner. Disse zoner blev fastlagt i del A, B og C i bilaget til nævnte gennemførelsesafgørelse. Forekomsten af yderligere sygdomsudbrud gør det nødvendigt at justere de zoner, der er omfattet af restriktioner, jf. del A, B og C i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2013/443/EU.

| (3) | Bilaget til gennemførelsesafgørelse 2013/443/EU bør der derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(3)

Bilaget til gennemførelsesafgørelse 2013/443/EU bør der derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (4) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(4)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Bilaget til gennemførelsesafgørelse 2013/443/EU erstattes af bilaget til nærværende afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til Den Italienske Republik.

Udfærdiget i Bruxelles, den 11. september 2013.

På Kommissionens vegne

Tonio BORG

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 395 af 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  EFT L 224 af 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2013/439/EU af 19. august 2013 om visse beskyttelsesforanstaltninger over for højpatogen aviær influenza af subtype H7N7 i Italien (EUT L 223 af 21.8.2013, s. 10).

3

(4)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2013/443/EU af 27. august 2013 om visse beskyttelsesforanstaltninger over for højpatogen aviær influenza af subtype H7N7 i Italien, herunder oprettelse af supplerende spærrezoner, og om ophævelse af gennemførelsesafgørelse 2013/439/EU (EUT L 230 af 29.8.2013, s. 20).

4

---

BILAG

»BILAG

DEL A

Beskyttelseszoner, jf. artikel 1:

| ISO- landekode | Medlemsstat | Postnummer | Navn | Anvendelsen ophører (dato) (artikel 29 i direktiv 2005/94/EF) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| IT | Italien | | Område, der omfatter kommunerne: | |
| | | 44020 | Ostellato | 17.9.2013 |
| | | 44015 | Portomaggiore | |
| | | 40027 | Mordano | 29.9.2013 |
| | | 48010 | Bagnara di Romagna | |
| | | 40026 | Den del af kommunen Imola, der ligger øst for statsvej 610 og nord for statsvej 9 »Via Emilia« | |
| | | 48027 | Den del af kommunen Solarolo, der ligger nord for motorvejskrydset på A14 til Ravenna | |
| | | 44012 | Den del af kommunen Bondeno, der ligger syd for statsvej 496 og vest for floden Panaro | 26.9.2013 |
| | | 41034 | Den del af kommunen Finale Emilia, der ligger nord for statsvej 468, øst for provinsvej 9 og vest for floden Panaro | |

ISO- landekode

Medlemsstat

Postnummer

Navn

Anvendelsen ophører (dato) (artikel 29 i direktiv 2005/94/EF)

IT

Italien

Område, der omfatter kommunerne:

44020

Ostellato

17.9.2013

44015

Portomaggiore

40027

Mordano

29.9.2013

48010

Bagnara di Romagna

40026

Den del af kommunen Imola, der ligger øst for statsvej 610 og nord for statsvej 9 »Via Emilia«

48027

Den del af kommunen Solarolo, der ligger nord for motorvejskrydset på A14 til Ravenna

44012

Den del af kommunen Bondeno, der ligger syd for statsvej 496 og vest for floden Panaro

26.9.2013

41034

Den del af kommunen Finale Emilia, der ligger nord for statsvej 468, øst for provinsvej 9 og vest for floden Panaro

DEL B

Overvågningszoner, jf. artikel 1:

| ISO- landekode | Medlemsstat | Postnummer | Navn | Anvendelsen ophører (dato) (artikel 31 i direktiv 2005/94/EF) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| IT | Italien | | Område, der omfatter kommunerne: | |
| | | 44011 | Argenta | 26.9.2013 |
| | | 44022 | Comacchio | |
| | | 44020 | Masi Torello | |
| | | 44027 | Migliarino | |
| | | 44020 | Migliaro | |
| | | 44020 | Osttellato | |
| | | 44015 | Portomaggiore | |
| | | 44039 | Tresigallo | |
| | | 44123 | Den del af kommunen Ferrara, der ligger øst for statsvej 15 »Via Pomposa« og provinsvejen »Via Ponte Assa«. | |
| | | 48010 | Bagnara di Romagna | 8.10.2013 |
| | | 48014 | Castelbolognese | |
| | | 40023 | Castelguelfo | |
| | | 48017 | Conselice | |
| | | 48010 | Cotignola | |
| | | 48018 | Faenza | |
| | | 40026 | Imola | |
| | | 48022 | Lugo | |
| | | 48024 | Massalombarda | |
| | | 40059 | Medicina | |
| | | 40027 | Mordano | |
| | | 48020 | Sant’Agata sul Santerno | |
| | | 48027 | Solarolo | |
| | | 44012 | Bondeno | 5.10.2013 |
| | | 41034 | Finale Emilia | |
| | | 44043 | Mirabello | |
| | | 44047 | Sant’Agostino | |
| | | 44042 | Cento | |
| | | 40014 | Den del af kommunen Crevalcore, der ligger nord for »Via Provanone« og øst for provinsvej 9 »Via Provane« | |
| | | 41037 | Den del af kommunen Mirandola, der ligger øst for jernbanelinjen Modena-Verona | |
| | | 41038 | Den del af kommunen San Felice sul Panaro, der ligger øst for jernbanelinjen Modena-Verona | |
| | | 46028 | Den del af kommunen Sermide, der ligger syd for provinsvej 35 »Via Pole« og vest for provinsvej 37 | |
| | | 46022 | Den del af kommunen Felonica, der ligger syd for provinsvej 35 »Via Pole« | |

ISO- landekode

Medlemsstat

Postnummer

Navn

Anvendelsen ophører (dato) (artikel 31 i direktiv 2005/94/EF)

IT

Italien

Område, der omfatter kommunerne:

44011

Argenta

26.9.2013

44022

Comacchio

44020

Masi Torello

44027

Migliarino

44020

Migliaro

44020

Osttellato

44015

Portomaggiore

44039

Tresigallo

44123

Den del af kommunen Ferrara, der ligger øst for statsvej 15 »Via Pomposa« og provinsvejen »Via Ponte Assa«.

48010

Bagnara di Romagna

8.10.2013

48014

Castelbolognese

40023

Castelguelfo

48017

Conselice

48010

Cotignola

48018

Faenza

40026

Imola

48022

Lugo

48024

Massalombarda

40059

Medicina

40027

Mordano

48020

Sant’Agata sul Santerno

48027

Solarolo

44012

Bondeno

5.10.2013

41034

Finale Emilia

44043

Mirabello

44047

Sant’Agostino

44042

Cento

40014

Den del af kommunen Crevalcore, der ligger nord for »Via Provanone« og øst for provinsvej 9 »Via Provane«

41037

Den del af kommunen Mirandola, der ligger øst for jernbanelinjen Modena-Verona

41038

Den del af kommunen San Felice sul Panaro, der ligger øst for jernbanelinjen Modena-Verona

46028

Den del af kommunen Sermide, der ligger syd for provinsvej 35 »Via Pole« og vest for provinsvej 37

46022

Den del af kommunen Felonica, der ligger syd for provinsvej 35 »Via Pole«

DEL C

Supplerende spærrezone, jf. artikel 1:

| ISO- landekode | Medlemsstat | Postnummer | Navn | Anvendelsen ophører (dato) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| IT | Italien | | Område, der omfatter kommunerne: | |
| | | 48011 | Alfonsine | 24.9.2013 |
| | | 29002 | Ariano nel Polesine | |
| | | 39002 | Bagnacavallo | |
| | | 38002 | Berra | |
| | | 40003 | Bertinoro | |
| | | 39004 | Brisighella | |
| | | 39005 | Casola Valsenio | |
| | | 40005 | Castrocaro Terme e Terra del Sole | |
| | | 39007 | Cervia | |
| | | 40007 | Cesena | |
| | | 40008 | Cesenatico | |
| | | 38005 | Codigoro | |
| | | 29017 | Corbola | |
| | | 40011 | Dovadola | |
| | | 40013 | Forlimpopoli | |
| | | 40012 | Forlì | |
| | | 39011 | Fusignano | |
| | | 40015 | Gambettola | |
| | | 40016 | Gatteo | |
| | | 38025 | Goro | |
| | | 38010 | Jolanda di Savoia | |
| | | 38011 | Lagosanto | |
| | | 40018 | Longiano | |
| | | 38013 | Massa Fiscaglia | |
| | | 40019 | Meldola | |
| | | 38014 | Mesola | |
| | | 40022 | Modigliana | |
| | | 29034 | Papozze | |
| | | 29039 | Porto Tolle | |
| | | 29052 | Porto Viro | |
| | | 40032 | Predappio | |
| | | 39014 | Ravenna | |
| | | 39015 | Riolo Terme | |
| | | 39016 | Russi | |
| | | 40041 | San Mauro Pascoli | |
| | | 40045 | Savignano sul Rubicone | |
| | | 29046 | Taglio di Po« | |

ISO- landekode

Medlemsstat

Postnummer

Navn

Anvendelsen ophører (dato)

IT

Italien

Område, der omfatter kommunerne:

48011

Alfonsine

24.9.2013

29002

Ariano nel Polesine

39002

Bagnacavallo

38002

Berra

40003

Bertinoro

39004

Brisighella

39005

Casola Valsenio

40005

Castrocaro Terme e Terra del Sole

39007

Cervia

40007

Cesena

40008

Cesenatico

38005

Codigoro

29017

Corbola

40011

Dovadola

40013

Forlimpopoli

40012

Forlì

39011

Fusignano

40015

Gambettola

40016

Gatteo

38025

Goro

38010

Jolanda di Savoia

38011

Lagosanto

40018

Longiano

38013

Massa Fiscaglia

40019

Meldola

38014

Mesola

40022

Modigliana

29034

Papozze

29039

Porto Tolle

29052

Porto Viro

40032

Predappio

39014

Ravenna

39015

Riolo Terme

39016

Russi

40041

San Mauro Pascoli

40045

Savignano sul Rubicone

29046

Taglio di Po«

---

13.9.2013

| 13.9.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 244/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 244/s3

---

MEDDELELSE TIL LÆSERNE

Rådets forordning (EU) nr. 216/2013 af 7. marts 2013 om elektronisk offentliggørelse af Den Europæiske Unions Tidende

Fra den 1. juli 2013 anses kun den elektroniske udgave af EU-Tidende for autentisk og retsgyldig, jf. Rådets forordning (EU) nr. 216/2013 af 7. marts 2013 om elektronisk offentliggørelse af Den Europæiske Unions Tidende (EUT L 69 af 13.3.2013, s. 1).

Hvis det på grund af uforudsete og ekstraordinære omstændigheder ikke er muligt at offentliggøre den elektroniske udgave af EU-Tidende, anses den trykte udgave for autentisk og retsgyldig, jf. vilkår og betingelser i forordning (EU) nr. 216/2013, artikel 3.

---

| 13.9.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 244/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 244/s3

---

MEDDELELSE TIL LÆSEREN — MÅDEN, DER HENVISES TIL EN RETSAKT PÅ

Fra den 1. juli 2013 blev måden at henvise til en retsakt på ændret.

I en overgangsperiode vil både den nye og den gamle måde blive anvendt.

---