# Europos Sąjungos L 218/2013

| | ISSN 1977-0723
  doi:10.3000/19770723.L_2013.218.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 218 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 56 tomas2013m. rugpjūčio 14d. |

ISSN 1977-0723

doi:10.3000/19770723.L_2013.218.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 218

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

56 tomas2013m. rugpjūčio 14d.

---

| Turinys | | I   Įstatymo galią turintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTYVOS |
| | * | 2013 m. rugpjūčio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/38/ES, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2009/16/EB dėl uosto valstybės kontrolės (
  1
  ) | 1 |
| | * | 2013 m. rugpjūčio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/40/ES dėl atakų prieš informacines sistemas, kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2005/222/TVR | 8 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2013 m. rugpjūčio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 778/2013/ES, kuriuo Gruzijai suteikiama papildoma makrofinansinė pagalba | 15 |

Turinys

I   Įstatymo galią turintys teisės aktai

Puslapis

DIREKTYVOS

*

2013 m. rugpjūčio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/38/ES, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2009/16/EB dėl uosto valstybės kontrolės (
  1
  )

1

1

*

2013 m. rugpjūčio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/40/ES dėl atakų prieš informacines sistemas, kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2005/222/TVR

8

SPRENDIMAI

*

2013 m. rugpjūčio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 778/2013/ES, kuriuo Gruzijai suteikiama papildoma makrofinansinė pagalba

15

| | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai |
| --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | | 2013 m. rugpjūčio 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 779/2013, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 24 |
| | | SPRENDIMAI |
| | | 2013/430/ES |
| | * | 2013 m. rugpjūčio 12 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas dėl 2014 m. finansiniais metais iš vyno sektoriaus nacionalinių paramos programų į bendrosios išmokos schemą pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007 pervestų sumų
  (pranešta dokumentu Nr. C(2013) 5180) | 26 |
| | | 2013/431/ES |
| | * | 2013 m. rugpjūčio 12 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo valstybėms narėms leidžiama pratęsti veikliųjų medžiagų benalaksilo M ir valifenalato laikinųjų registracijų galiojimą
  (pranešta dokumentu Nr. C(2013) 5184)

   (
  1
  ) | 28 |

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

REGLAMENTAI

2013 m. rugpjūčio 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 779/2013, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

24

SPRENDIMAI

2013/430/ES

*

2013 m. rugpjūčio 12 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas dėl 2014 m. finansiniais metais iš vyno sektoriaus nacionalinių paramos programų į bendrosios išmokos schemą pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007 pervestų sumų
  (pranešta dokumentu Nr. C(2013) 5180)

(pranešta dokumentu Nr. C(2013) 5180)

26

2013/431/ES

*

2013 m. rugpjūčio 12 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo valstybėms narėms leidžiama pratęsti veikliųjų medžiagų benalaksilo M ir valifenalato laikinųjų registracijų galiojimą
  (pranešta dokumentu Nr. C(2013) 5184)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2013) 5184)

1

28

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Pranešimas skaitytojams – 2013 m. kovo 7 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 216/2013 dėl Europos Sąjungos oficialiojo leidinio elektroninės versijos paskelbimo (žr. antrajį viršelio puslapį) | s3 |
| | * | Pranešimas skaitytojams – Teisės aktų nuorodų skelbimo tvarka(žr. antrajį viršelio puslapį) | s3 |

*

Pranešimas skaitytojams – 2013 m. kovo 7 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 216/2013 dėl Europos Sąjungos oficialiojo leidinio elektroninės versijos paskelbimo (žr. antrajį viršelio puslapį)

Pranešimas skaitytojams – 2013 m. kovo 7 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 216/2013 dėl Europos Sąjungos oficialiojo leidinio

s3

*

Pranešimas skaitytojams – Teisės aktų nuorodų skelbimo tvarka(žr. antrajį viršelio puslapį)

Pranešimas skaitytojams – Teisės aktų nuorodų skelbimo tvarka

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Įstatymo galią turintys teisės aktai

DIREKTYVOS

| 14.8.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 218/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 218/1

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA 2013/38/ES

2013 m. rugpjūčio 12 d.

kuria iš dalies keičiama Direktyva 2009/16/EB dėl uosto valstybės kontrolės

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 100 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

pasikonsultavę su Regionų komitetu,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | 2006 m. vasario 23 d. Tarptautinė darbo organizacija (TDO) priėmė 2006 m. Konvenciją dėl darbo jūrų laivyboje (MLC 2006), siekdama sukurti bendrą darnią priemonę, kiek įmanoma apimančią visus naujausius galiojančiose tarptautinėse darbo jūrų laivyboje konvencijose ir rekomendacijose išdėstytus standartus, taip pat pagrindinius principus, išdėstytus kitose tarptautinėse darbo konvencijose; |
| --- | --- |

(1)

2006 m. vasario 23 d. Tarptautinė darbo organizacija (TDO) priėmė 2006 m. Konvenciją dėl darbo jūrų laivyboje (MLC 2006), siekdama sukurti bendrą darnią priemonę, kiek įmanoma apimančią visus naujausius galiojančiose tarptautinėse darbo jūrų laivyboje konvencijose ir rekomendacijose išdėstytus standartus, taip pat pagrindinius principus, išdėstytus kitose tarptautinėse darbo konvencijose;

| (2) | Tarybos sprendimu 2007/431/EB (3) valstybės narės įgaliotos Europos bendrijos interesų labui ratifikuoti MLC 2006. Todėl valstybės narės turėtų ją ratifikuoti kuo greičiau; |
| --- | --- |

(2)

Tarybos sprendimu 2007/431/EB (3) valstybės narės įgaliotos Europos bendrijos interesų labui ratifikuoti MLC 2006. Todėl valstybės narės turėtų ją ratifikuoti kuo greičiau;

| (3) | valstybės narės, vykdydamos uosto valstybės kontrolės inspektavimus pagal 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/16/EB dėl uosto valstybės kontrolės (4), susijusiais konvencijų, kurių jos dar nėra ratifikavusios, nuostatomis ir kuriais numatoma, kad visiems laivams, esantiems kitos susitariančiosios valstybės arba šalies uoste, taikoma kontrolė, kurią vykdo tinkamai įgalioti pareigūnai, turėtų dėti visas pastangas, kad būtų laikomasi tose konvencijose nustatytų procedūrų ir praktikos, ir todėl neturėtų Tarptautinei jūrų organizacijai (TJO) ir (arba) TDO teikti pranešimų, susijusių su uosto valstybės kontrole. Valstybės narės, kurios dar nėra ratifikavusios tarptautinės konvencijos, patenkančios į Direktyvos 2009/16/EB taikymo sritį jos įsigaliojimo metu, turėtų dėti visas pastangas, kad jų laivuose būtų sudarytos panašios sąlygos pagal toje konvencijoje numatytus reikalavimus; |
| --- | --- |

(3)

valstybės narės, vykdydamos uosto valstybės kontrolės inspektavimus pagal 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/16/EB dėl uosto valstybės kontrolės (4), susijusiais konvencijų, kurių jos dar nėra ratifikavusios, nuostatomis ir kuriais numatoma, kad visiems laivams, esantiems kitos susitariančiosios valstybės arba šalies uoste, taikoma kontrolė, kurią vykdo tinkamai įgalioti pareigūnai, turėtų dėti visas pastangas, kad būtų laikomasi tose konvencijose nustatytų procedūrų ir praktikos, ir todėl neturėtų Tarptautinei jūrų organizacijai (TJO) ir (arba) TDO teikti pranešimų, susijusių su uosto valstybės kontrole. Valstybės narės, kurios dar nėra ratifikavusios tarptautinės konvencijos, patenkančios į Direktyvos 2009/16/EB taikymo sritį jos įsigaliojimo metu, turėtų dėti visas pastangas, kad jų laivuose būtų sudarytos panašios sąlygos pagal toje konvencijoje numatytus reikalavimus;

| (4) | siekiant užtikrinti suderintą požiūrį į veiksmingą valstybių narių tarptautinių standartų įgyvendinimą vykdant tiek vėliavos, tiek uosto valstybės kontrolės inspektavimus ir siekiant išvengti tarptautinės ir Sąjungos teisės neatitikimų, valstybės narės turėtų siekti ratifikuoti konvencijas, bent jau tas jų dalis, kurios priklauso Sąjungos kompetencijai, prieš joms įsigaliojant; |
| --- | --- |

(4)

siekiant užtikrinti suderintą požiūrį į veiksmingą valstybių narių tarptautinių standartų įgyvendinimą vykdant tiek vėliavos, tiek uosto valstybės kontrolės inspektavimus ir siekiant išvengti tarptautinės ir Sąjungos teisės neatitikimų, valstybės narės turėtų siekti ratifikuoti konvencijas, bent jau tas jų dalis, kurios priklauso Sąjungos kompetencijai, prieš joms įsigaliojant;

| (5) | MLC 2006 nustato darbo jūrų laivyboje standartus visiems jūrininkams, nepriklausomai nuo jų pilietybės ir laivų, kuriuose jie dirba, vėliavos; |
| --- | --- |

(5)

MLC 2006 nustato darbo jūrų laivyboje standartus visiems jūrininkams, nepriklausomai nuo jų pilietybės ir laivų, kuriuose jie dirba, vėliavos;

| (6) | taikant Direktyvą 2009/16/EB, reikėtų teikti pirmenybę tam, kad vietoj apibrėžus sąvokas „jūrininkas“ ir „įgula“, kiekvienu atveju šios sąvokos turėtų būti suprantamos taip, kaip jos yra apibrėžtos ar suprantamos pagal atitinkamas tarptautines konvencijas. Ypač, bet kokiu atveju, susijusiu su MLC 2006 įgyvendinimo užtikrinimu, sąvoka „įgula“ turėtų būti aiškinama kaip nurodanti sąvoką „jūrininkas“, kaip apibrėžta MLC 2006; |
| --- | --- |

(6)

taikant Direktyvą 2009/16/EB, reikėtų teikti pirmenybę tam, kad vietoj apibrėžus sąvokas „jūrininkas“ ir „įgula“, kiekvienu atveju šios sąvokos turėtų būti suprantamos taip, kaip jos yra apibrėžtos ar suprantamos pagal atitinkamas tarptautines konvencijas. Ypač, bet kokiu atveju, susijusiu su MLC 2006 įgyvendinimo užtikrinimu, sąvoka „įgula“ turėtų būti aiškinama kaip nurodanti sąvoką „jūrininkas“, kaip apibrėžta MLC 2006;

| (7) | visais atvejais, numatytais šioje direktyvoje, susijusiais su MLC 2006 įgyvendinimo užtikrinimu, įskaitant laivus, kuriems netaikomas Tarptautinio saugaus valdymo kodeksas, nuorodos Direktyvoje 2009/16/EB į sąvoką„įmonė“ turėtų būti suprantamos kaip sąvoka „laivo savininkas“, kaip apibrėžta atitinkamoje MLC 2006 nuostatoje, kadangi pastaroji apibrėžtis geriau atitinka konkrečius MLC 2006 poreikius; |
| --- | --- |

(7)

visais atvejais, numatytais šioje direktyvoje, susijusiais su MLC 2006 įgyvendinimo užtikrinimu, įskaitant laivus, kuriems netaikomas Tarptautinio saugaus valdymo kodeksas, nuorodos Direktyvoje 2009/16/EB į sąvoką„įmonė“ turėtų būti suprantamos kaip sąvoka „laivo savininkas“, kaip apibrėžta atitinkamoje MLC 2006 nuostatoje, kadangi pastaroji apibrėžtis geriau atitinka konkrečius MLC 2006 poreikius;

| (8) | didelė MLC 2006 standartų dalis Sąjungos teisėje įgyvendinta 2009 m. vasario 16 d. Tarybos direktyva 2009/13/EB, įgyvendinančia Europos bendrijos laivų savininkų asociacijų (ECSA) ir Europos transporto darbuotojų federacijos (ETF) sudarytą susitarimą dėl 2006 m. Konvencijos dėl darbo jūrų laivyboje (5), ir 1999 m. birželio 21 d. Tarybos direktyva 1999/63/EB dėl Europos bendrijos laivų savininkų asociacijos (ECSA) ir Europos Sąjungos transporto darbuotojų profesinių sąjungų federacijos (FST) susitarimo dėl jūreivių darbo laiko organizavimo (6). Tuos MLC 2006 standartus, kurie patenka į Direktyvos 2009/13/EB arba Direktyvos 1999/63/EB taikymo sritį, valstybės narės turi įgyvendinti pagal tas direktyvas; |
| --- | --- |

(8)

didelė MLC 2006 standartų dalis Sąjungos teisėje įgyvendinta 2009 m. vasario 16 d. Tarybos direktyva 2009/13/EB, įgyvendinančia Europos bendrijos laivų savininkų asociacijų (ECSA) ir Europos transporto darbuotojų federacijos (ETF) sudarytą susitarimą dėl 2006 m. Konvencijos dėl darbo jūrų laivyboje (5), ir 1999 m. birželio 21 d. Tarybos direktyva 1999/63/EB dėl Europos bendrijos laivų savininkų asociacijos (ECSA) ir Europos Sąjungos transporto darbuotojų profesinių sąjungų federacijos (FST) susitarimo dėl jūreivių darbo laiko organizavimo (6). Tuos MLC 2006 standartus, kurie patenka į Direktyvos 2009/13/EB arba Direktyvos 1999/63/EB taikymo sritį, valstybės narės turi įgyvendinti pagal tas direktyvas;

| (9) | apskritai priemonės, patvirtintos šiai direktyvai įgyvendinti, jokiais būdais neturėtų sudaryti pagrindo valstybei narei pateisinti bendrojo jūrininkų, dirbančių su valstybės narės vėliava plaukiojančiuose laivuose, apsaugos lygio sumažinimą pagal taikytinus Sąjungos socialinės teisės aktus; |
| --- | --- |

(9)

apskritai priemonės, patvirtintos šiai direktyvai įgyvendinti, jokiais būdais neturėtų sudaryti pagrindo valstybei narei pateisinti bendrojo jūrininkų, dirbančių su valstybės narės vėliava plaukiojančiuose laivuose, apsaugos lygio sumažinimą pagal taikytinus Sąjungos socialinės teisės aktus;

| (10) | MLC 2006 išdėstytos vykdymo užtikrinimo nuostatos, kuriomis apibrėžta valstybių, vykdančių uosto valstybių kontrolės įsipareigojimus, atsakomybė. Siekiant užtikrinti saugumą ir išvengti konkurencijos iškraipymo, valstybėms narėms turėtų būti leista tikrinti, ar visi į jų uostus ar inkaravimo vietas įplaukiantys laivai, nepriklausomai nuo valstybės, su kurios valstybės vėliava jie plaukioja, laikosi MLC 2006 nuostatų; |
| --- | --- |

(10)

MLC 2006 išdėstytos vykdymo užtikrinimo nuostatos, kuriomis apibrėžta valstybių, vykdančių uosto valstybių kontrolės įsipareigojimus, atsakomybė. Siekiant užtikrinti saugumą ir išvengti konkurencijos iškraipymo, valstybėms narėms turėtų būti leista tikrinti, ar visi į jų uostus ar inkaravimo vietas įplaukiantys laivai, nepriklausomai nuo valstybės, su kurios valstybės vėliava jie plaukioja, laikosi MLC 2006 nuostatų;

| (11) | uosto valstybės kontrolė reglamentuojama Direktyvos 2009/16/EB, ir joje MLC 2006 turėtų būti įtraukta į konvencijų, kurių įgyvendinimą valstybių narių institucijos tikrina jų uostuose, sąrašą; |
| --- | --- |

(11)

uosto valstybės kontrolė reglamentuojama Direktyvos 2009/16/EB, ir joje MLC 2006 turėtų būti įtraukta į konvencijų, kurių įgyvendinimą valstybių narių institucijos tikrina jų uostuose, sąrašą;

| (12) | valstybės narės, vykdydamos uosto valstybės kontrolės inspektavimus pagal Direktyvą 2009/16/EB, turėtų atsižvelgti į MLC 2006 nuostatas, kuriomis numatyta, kad darbo jūrų laivyboje liudijimas ir darbo jūrų laivyboje atitikties deklaracija turi būti pripažįstami kaip prima facie įrodymai, kad laikomasi MLC 2006 reikalavimų; |
| --- | --- |

(12)

valstybės narės, vykdydamos uosto valstybės kontrolės inspektavimus pagal Direktyvą 2009/16/EB, turėtų atsižvelgti į MLC 2006 nuostatas, kuriomis numatyta, kad darbo jūrų laivyboje liudijimas ir darbo jūrų laivyboje atitikties deklaracija turi būti pripažįstami kaip prima facie įrodymai, kad laikomasi MLC 2006 reikalavimų;

| (13) | Sąjungos teisės aktuose taip pat turėtų būti atsižvelgta į MLC 2006 numatytas krante pateikiamų skundų, susijusių su MLC 2006 reglamentuojamais klausimais, nagrinėjimo procedūras; |
| --- | --- |

(13)

Sąjungos teisės aktuose taip pat turėtų būti atsižvelgta į MLC 2006 numatytas krante pateikiamų skundų, susijusių su MLC 2006 reglamentuojamais klausimais, nagrinėjimo procedūras;

| (14) | siekiant užtikrinti vienodas Direktyvos 2009/16/EB įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būtų suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Komisija turėtų būti įgaliota priimti įgyvendinamuosius aktus, skirtus: įgyvendinti metodiką, skirtą įvertinti bendruosius rizikos rodiklius, visų pirma susijusius su joje numatytais vėliavos valstybės kriterijais ir įmonės veiklos rezultatų vertinimo kriterijais; užtikrinti išplėstinio inspektavimo apimties vienodas taikymo sąlygas, įskaitant tikrintinas rizikos sritis; užtikrinti vienodą laivų kontrolės ir apsaugos patikrinimo procedūrų taikymą; nustatyti suderintą pranešimo apie skundus, susijusius su MLC 2006, elektroninį formatą; įgyvendinti pranešimų apie akivaizdžius defektus, kuriuos teikia locmanai ir uostų administracijos arba įstaigos, teikimo suderintas procedūras bei tolesnius veiksmus, kurių ėmėsi valstybės narės; ir nustatyti informacijos apie kompanijas, kurių veiklos rezultatų lygis yra žemas ir labai žemas, paskelbimo išsamią tvarką, susijusios informacijos rinkimo kriterijus ir atnaujinimo dažnumą. Tai yra labai techninė užduotis, atliekama vadovaujantis toje direktyvoje nustatytais principais ir kriterijais. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi vadovaujantis 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (7); |
| --- | --- |

(14)

siekiant užtikrinti vienodas Direktyvos 2009/16/EB įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būtų suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Komisija turėtų būti įgaliota priimti įgyvendinamuosius aktus, skirtus: įgyvendinti metodiką, skirtą įvertinti bendruosius rizikos rodiklius, visų pirma susijusius su joje numatytais vėliavos valstybės kriterijais ir įmonės veiklos rezultatų vertinimo kriterijais; užtikrinti išplėstinio inspektavimo apimties vienodas taikymo sąlygas, įskaitant tikrintinas rizikos sritis; užtikrinti vienodą laivų kontrolės ir apsaugos patikrinimo procedūrų taikymą; nustatyti suderintą pranešimo apie skundus, susijusius su MLC 2006, elektroninį formatą; įgyvendinti pranešimų apie akivaizdžius defektus, kuriuos teikia locmanai ir uostų administracijos arba įstaigos, teikimo suderintas procedūras bei tolesnius veiksmus, kurių ėmėsi valstybės narės; ir nustatyti informacijos apie kompanijas, kurių veiklos rezultatų lygis yra žemas ir labai žemas, paskelbimo išsamią tvarką, susijusios informacijos rinkimo kriterijus ir atnaujinimo dažnumą. Tai yra labai techninė užduotis, atliekama vadovaujantis toje direktyvoje nustatytais principais ir kriterijais. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi vadovaujantis 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (7);

| (15) | jeigu šioje direktyvoje nurodytas komitetas nepriima nuomonės dėl Komisijos pateikto įgyvendinimo akto projekto, Komisija neturėtų priimti įgyvendinimo aktų dėl metodikos, skirtos įvertinti bendruosius rizikos rodiklius, visų pirma susijusius su vėliavos valstybės kriterijais ir įmonės veiklos rezultatų vertinimo kriterijais, dėl pranešimų, įskaitant pranešimų apie akivaizdžius defektus, kuriuos teikia locmanai ir uostų administracijos arba įstaigos, bei apie tolesnius veiksmus, kurių imasi valstybės narės, teikimo suderintų procedūrų ir dėl informacijos apie įmones, kurių veiklos rezultatų lygis yra žemas ar labai žemas, skelbimo išsamią tvarką; |
| --- | --- |

(15)

jeigu šioje direktyvoje nurodytas komitetas nepriima nuomonės dėl Komisijos pateikto įgyvendinimo akto projekto, Komisija neturėtų priimti įgyvendinimo aktų dėl metodikos, skirtos įvertinti bendruosius rizikos rodiklius, visų pirma susijusius su vėliavos valstybės kriterijais ir įmonės veiklos rezultatų vertinimo kriterijais, dėl pranešimų, įskaitant pranešimų apie akivaizdžius defektus, kuriuos teikia locmanai ir uostų administracijos arba įstaigos, bei apie tolesnius veiksmus, kurių imasi valstybės narės, teikimo suderintų procedūrų ir dėl informacijos apie įmones, kurių veiklos rezultatų lygis yra žemas ar labai žemas, skelbimo išsamią tvarką;

| (16) | nustatydama įgyvendinimo taisykles, Komisija turėtų ypač atsižvelgti į profesines žinias ir patirtį, įgytas naudojantis Sąjungos inspektavimo sistema, ir remtis 1982 m. sausio 26 d. Paryžiuje pasirašyto susitarimo memorandumo dėl uosto valstybės kontrolės, jo naujausios redakcijos (Paryžiaus SM) profesinėmis žiniomis; |
| --- | --- |

(16)

nustatydama įgyvendinimo taisykles, Komisija turėtų ypač atsižvelgti į profesines žinias ir patirtį, įgytas naudojantis Sąjungos inspektavimo sistema, ir remtis 1982 m. sausio 26 d. Paryžiuje pasirašyto susitarimo memorandumo dėl uosto valstybės kontrolės, jo naujausios redakcijos (Paryžiaus SM) profesinėmis žiniomis;

| (17) | įgyvendinimo taisyklės, įskaitant nuorodas į Paryžiaus SM išdėstytus nurodymus ir gaires, neturėtų trukdyti inspektoriams arba kompetentingai institucijai atlikti specialisto vertinimą ir kenkti lankstumui, kuris numatytas Direktyvoje 2009/16/EB; |
| --- | --- |

(17)

įgyvendinimo taisyklės, įskaitant nuorodas į Paryžiaus SM išdėstytus nurodymus ir gaires, neturėtų trukdyti inspektoriams arba kompetentingai institucijai atlikti specialisto vertinimą ir kenkti lankstumui, kuris numatytas Direktyvoje 2009/16/EB;

| (18) | Direktyvoje 2009/16/EB nurodyta inspektavimo duomenų bazė turėtų būti pritaikyta ir parengta atsižvelgiant į pakeitimus, padarytus šia direktyva, arba į pakeitimus, priimtus atsižvelgiant į Paryžiaus SM; |
| --- | --- |

(18)

Direktyvoje 2009/16/EB nurodyta inspektavimo duomenų bazė turėtų būti pritaikyta ir parengta atsižvelgiant į pakeitimus, padarytus šia direktyva, arba į pakeitimus, priimtus atsižvelgiant į Paryžiaus SM;

| (19) | Paryžiaus SM siekiama nutraukti standartų neatitinkančių laivų eksploatavimą įdiegiant suderintą uosto valstybės kontrolės sistemą, apimančią į uostus, įskaitant valstybių narių uostus, įplaukiančių laivų suderintą inspektavimą Paryžiaus SM regione. Tais inspektavimais siekiama tikrinti, ar laivai atitinka tarptautinius saugos, saugumo ir aplinkosaugos standartus, ir ar jūrininkai turi tinkamas gyvenimo ir darbo sąlygas pagal galiojančias tarptautines konvencijas. Atliekant inspektavimus ir darant nuorodą į Paryžiaus SM išdėstytus nurodymus bei gaires, reikia atsižvelgti į tai, kad jie yra parengti ir priimti siekiant užtikrinti nuoseklumą ir nustatyti gaires inspektavimams, kad būtų sudarytos palankios sąlygos kuo didesnei konvergencijai; |
| --- | --- |

(19)

Paryžiaus SM siekiama nutraukti standartų neatitinkančių laivų eksploatavimą įdiegiant suderintą uosto valstybės kontrolės sistemą, apimančią į uostus, įskaitant valstybių narių uostus, įplaukiančių laivų suderintą inspektavimą Paryžiaus SM regione. Tais inspektavimais siekiama tikrinti, ar laivai atitinka tarptautinius saugos, saugumo ir aplinkosaugos standartus, ir ar jūrininkai turi tinkamas gyvenimo ir darbo sąlygas pagal galiojančias tarptautines konvencijas. Atliekant inspektavimus ir darant nuorodą į Paryžiaus SM išdėstytus nurodymus bei gaires, reikia atsižvelgti į tai, kad jie yra parengti ir priimti siekiant užtikrinti nuoseklumą ir nustatyti gaires inspektavimams, kad būtų sudarytos palankios sąlygos kuo didesnei konvergencijai;

| (20) | laive gyvenančių ir dirbančių jūrininkų gyvenimo bei darbo sąlygų ir jų parengimo bei kvalifikacijų inspektavimui, kuriuo siekiama patikrinti, ar jie atitinka MLC 2006 reikalavimus, reikalingas minimalus inspektorių parengimo lygis. Europos jūrų saugumo agentūra ir valstybės narės turėtų skatinti parengimą inspektoriams, kad jie galėtų tikrinti, kaip laikomasi MLC 2006; |
| --- | --- |

(20)

laive gyvenančių ir dirbančių jūrininkų gyvenimo bei darbo sąlygų ir jų parengimo bei kvalifikacijų inspektavimui, kuriuo siekiama patikrinti, ar jie atitinka MLC 2006 reikalavimus, reikalingas minimalus inspektorių parengimo lygis. Europos jūrų saugumo agentūra ir valstybės narės turėtų skatinti parengimą inspektoriams, kad jie galėtų tikrinti, kaip laikomasi MLC 2006;

| (21) | kad Komisija galėtų greitai atnaujinti atitinkamas procedūras ir taip prisidėti prie vienodų sąlygų laivybos sektoriuje užtikrinimo pasauliniu mastu, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus, kuriais iš dalies keičiamas Direktyvos 2009/16/EB VI priedas, kuriame pateiktas Paryžiaus SM nustatytų nurodymų sąrašas, kad valstybių narių teritorijoje būtų taikomos ir vykdomos procedūros, atitinkančios tarptautiniu mastu sutartas procedūras ir atitinkamas konvencijas. Ypač svarbu, kad Komisija parengiamųjų darbų metu tinkamai konsultuotųsi, įskaitant konsultacijas ekspertų lygiu. Ruošdama ir rengdama deleguotuosius aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai būtų tuo pačiu metu tinkamai laiku persiųsti Europos Parlamentui ir Tarybai; |
| --- | --- |

(21)

kad Komisija galėtų greitai atnaujinti atitinkamas procedūras ir taip prisidėti prie vienodų sąlygų laivybos sektoriuje užtikrinimo pasauliniu mastu, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus, kuriais iš dalies keičiamas Direktyvos 2009/16/EB VI priedas, kuriame pateiktas Paryžiaus SM nustatytų nurodymų sąrašas, kad valstybių narių teritorijoje būtų taikomos ir vykdomos procedūros, atitinkančios tarptautiniu mastu sutartas procedūras ir atitinkamas konvencijas. Ypač svarbu, kad Komisija parengiamųjų darbų metu tinkamai konsultuotųsi, įskaitant konsultacijas ekspertų lygiu. Ruošdama ir rengdama deleguotuosius aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai būtų tuo pačiu metu tinkamai laiku persiųsti Europos Parlamentui ir Tarybai;

| (22) | kadangi šios direktyvos tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti dėl jų apimties ar poveikio ir kadangi šių tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

(22)

kadangi šios direktyvos tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti dėl jų apimties ar poveikio ir kadangi šių tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;

| (23) | todėl Direktyva 2009/16/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista; |
| --- | --- |

(23)

todėl Direktyva 2009/16/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista;

| (24) | vadovaujantis VIII straipsniu, MLC 2006 turi įsigalioti 12 mėnesių po tos datos, kurią buvo užregistruoti bent 30 TDO narių, kurių pasaulinio laivų bendro tonažo dalis yra 33 procentai, ratifikavimo dokumentai. Ši sąlyga buvo išpildyta 2012 m. rugpjūčio 20 d. ir MLC 2006 įsigalios 2013 m. rugpjūčio 20 d.; |
| --- | --- |

(24)

vadovaujantis VIII straipsniu, MLC 2006 turi įsigalioti 12 mėnesių po tos datos, kurią buvo užregistruoti bent 30 TDO narių, kurių pasaulinio laivų bendro tonažo dalis yra 33 procentai, ratifikavimo dokumentai. Ši sąlyga buvo išpildyta 2012 m. rugpjūčio 20 d. ir MLC 2006 įsigalios 2013 m. rugpjūčio 20 d.;

| (25) | ši direktyva turėtų įsigalioti tą pačią dieną kaip ir MLC 2006, |
| --- | --- |

(25)

ši direktyva turėtų įsigalioti tą pačią dieną kaip ir MLC 2006,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Direktyvos 2009/16/EB daliniai pakeitimai

Direktyva 2009/16/EB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 punktas iš dalies keičiamas taip:






  i) | g papunktis išbraukiamas; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 punktas iš dalies keičiamas taip:

i)

g papunktis išbraukiamas;

| ii) | papildoma šiais papunkčiais:






  „i) | 2006 m. Konvencija dėl darbo jūrų laivyboje (MLC 2006); |
| --- | --- | --- |

ii)

papildoma šiais papunkčiais:

„i)

2006 m. Konvencija dėl darbo jūrų laivyboje (MLC 2006);

| j) | 2001 m. Tarptautinė konvencija dėl laivuose naudojamų žalingų apsaugos nuo užsiteršimo sistemų kontrolės (AFS 2001); |
| --- | --- |

j)

2001 m. Tarptautinė konvencija dėl laivuose naudojamų žalingų apsaugos nuo užsiteršimo sistemų kontrolės (AFS 2001);

| k) | 2001 m. Tarptautinė konvencija dėl civilinės atsakomybės už laivų bunkeriuose vežamos naftos padarytą žalą (2001 m. Laivų bunkerių konvencija).“; |
| --- | --- |

k)

2001 m. Tarptautinė konvencija dėl civilinės atsakomybės už laivų bunkeriuose vežamos naftos padarytą žalą (2001 m. Laivų bunkerių konvencija).“;

| b) | papildoma šiais punktais:






  „23. | Darbo jūrų laivyboje liudijimas – MLC 2006 5.1.3 taisyklėje nurodytas liudijimas. |
| --- | --- | --- |

b)

papildoma šiais punktais:

„23.

Darbo jūrų laivyboje liudijimas – MLC 2006 5.1.3 taisyklėje nurodytas liudijimas.

| 24. | Darbo jūrų laivyboje atitikties deklaracija – MLC 2006 5.1.3 taisyklėje nurodyta deklaracija.“; |
| --- | --- |

24.

Darbo jūrų laivyboje atitikties deklaracija – MLC 2006 5.1.3 taisyklėje nurodyta deklaracija.“;

| c) | papildoma šia pastraipa:
  „Visos nuorodos į šioje direktyvoje minimas konvencijas, tarptautinius kodeksus ir rezoliucijas, įskaitant dėl liudijimų ir kitų dokumentų, laikomos nuorodomis į tas konvencijas, tarptautinius kodeksus ir rezoliucijas jų naujausia redakcija.“ |
| --- | --- |

c)

papildoma šia pastraipa:

„Visos nuorodos į šioje direktyvoje minimas konvencijas, tarptautinius kodeksus ir rezoliucijas, įskaitant dėl liudijimų ir kitų dokumentų, laikomos nuorodomis į tas konvencijas, tarptautinius kodeksus ir rezoliucijas jų naujausia redakcija.“

| 2) | 3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Valstybės narės, inspektuodamos laivą, plaukiojantį su Konvencijos Šalimi nesančios valstybės vėliava, užtikrina, kad tam laivui ir jo įgulai taikoma tvarka nebūtų palankesnė už tvarką, taikomą su Konvencijos Šalimi esančios valstybės vėliava plaukiojančiam laivui. Toks laivas inspektuojamas išsamiai laikantis Paryžiaus SM nustatytų procedūrų.“; |
| --- | --- | --- |

2)

3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Valstybės narės, inspektuodamos laivą, plaukiojantį su Konvencijos Šalimi nesančios valstybės vėliava, užtikrina, kad tam laivui ir jo įgulai taikoma tvarka nebūtų palankesnė už tvarką, taikomą su Konvencijos Šalimi esančios valstybės vėliava plaukiojančiam laivui. Toks laivas inspektuojamas išsamiai laikantis Paryžiaus SM nustatytų procedūrų.“;

| b) | papildoma šia dalimi:
  „5.   Taikant priemones, patvirtintas šiai direktyvai įgyvendinti, bendrasis jūrininkų apsaugos lygis pagal Sąjungos socialinės teisės aktus srityse, kurioms taikoma ši direktyva, neturi sumažėti, palyginti su kiekvienoje valstybėje narėje jau esama padėtimi. Įgyvendinant tas priemones, jei uosto valstybės kompetentinga institucija sužinotų, kad buvo akivaizdžiai pažeisti Sąjungos teisės aktai laivuose, plaukiojančiuose su valstybės narės vėliava, ji turi, vadovaudamasi nacionaline teise ir praktika, nedelsdama informuoti visas kitas atitinkamas kompetentingas institucijas, kad būtų atitinkamai imtasi tolesnių veiksmų.“ |
| --- | --- |

b)

papildoma šia dalimi:

„5.   Taikant priemones, patvirtintas šiai direktyvai įgyvendinti, bendrasis jūrininkų apsaugos lygis pagal Sąjungos socialinės teisės aktus srityse, kurioms taikoma ši direktyva, neturi sumažėti, palyginti su kiekvienoje valstybėje narėje jau esama padėtimi. Įgyvendinant tas priemones, jei uosto valstybės kompetentinga institucija sužinotų, kad buvo akivaizdžiai pažeisti Sąjungos teisės aktai laivuose, plaukiojančiuose su valstybės narės vėliava, ji turi, vadovaudamasi nacionaline teise ir praktika, nedelsdama informuoti visas kitas atitinkamas kompetentingas institucijas, kad būtų atitinkamai imtasi tolesnių veiksmų.“

| 3) | 8 straipsnio 4 dalis išbraukiama. |
| --- | --- |

3)

8 straipsnio 4 dalis išbraukiama.

| 4) | 10 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Komisijai suteikiami įgyvendinimo įgaliojimai įgyvendinti metodiką, skirtą įvertinti bendruosius rizikos rodiklius, visų pirma susijusius su vėliavos valstybės kriterijais ir įmonės veiklos rezultatų vertinimo kriterijais. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 31 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.“ |
| --- | --- |

4)

10 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Komisijai suteikiami įgyvendinimo įgaliojimai įgyvendinti metodiką, skirtą įvertinti bendruosius rizikos rodiklius, visų pirma susijusius su vėliavos valstybės kriterijais ir įmonės veiklos rezultatų vertinimo kriterijais. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 31 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.“

| 5) | 14 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:
  „4.   Išplėstinio inspektavimo apimtis, įskaitant tikrintinas rizikos sritis, išdėstyta VII priede. Komisija gali patvirtinti išsamias priemones, skirtas vienodoms VII priedo taikymo sąlygoms užtikrinti. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 31 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.“ |
| --- | --- |

5)

14 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Išplėstinio inspektavimo apimtis, įskaitant tikrintinas rizikos sritis, išdėstyta VII priede. Komisija gali patvirtinti išsamias priemones, skirtas vienodoms VII priedo taikymo sąlygoms užtikrinti. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 31 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.“

| 6) | 15 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:
  „4.   Komisija gali patvirtinti išsamias priemones, skirtas vienodam šio straipsnio 1 dalyje nurodytų procedūrų ir šio straipsnio 2 dalyje nurodytų apsaugos patikrinimų taikymui užtikrinti. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 31 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.“ |
| --- | --- |

6)

15 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Komisija gali patvirtinti išsamias priemones, skirtas vienodam šio straipsnio 1 dalyje nurodytų procedūrų ir šio straipsnio 2 dalyje nurodytų apsaugos patikrinimų taikymui užtikrinti. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 31 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.“

| 7) | 17 straipsnis papildomas šiomis dalimis:
  „Jeigu atlikus išsamų inspektavimą nustatoma, kad gyvenimo ir darbo sąlygos laive neatitinka MLC 2006 reikalavimų, inspektorius nedelsdamas apie šiuos trūkumus informuoja laivo kapitoną ir nurodo terminus, iki kurių jie turi būti pašalinti.
  Tuo atveju, jeigu inspektorius mano, kad tokie trūkumai yra dideli, arba jeigu jie susiję su galimu skundu pagal V priedo A dalies 19 punktą, inspektorius taip pat informuoja apie šiuos trūkumus atitinkamas jūrininkų ir laivų savininkų organizacijas valstybėje narėje, kurioje atliekamas inspektavimas, ir gali:






  a) | informuoti vėliavos valstybės atstovą; |
| --- | --- | --- |

7)

17 straipsnis papildomas šiomis dalimis:

„Jeigu atlikus išsamų inspektavimą nustatoma, kad gyvenimo ir darbo sąlygos laive neatitinka MLC 2006 reikalavimų, inspektorius nedelsdamas apie šiuos trūkumus informuoja laivo kapitoną ir nurodo terminus, iki kurių jie turi būti pašalinti.

Tuo atveju, jeigu inspektorius mano, kad tokie trūkumai yra dideli, arba jeigu jie susiję su galimu skundu pagal V priedo A dalies 19 punktą, inspektorius taip pat informuoja apie šiuos trūkumus atitinkamas jūrininkų ir laivų savininkų organizacijas valstybėje narėje, kurioje atliekamas inspektavimas, ir gali:

a)

informuoti vėliavos valstybės atstovą;

| b) | pateikti atitinkamą informaciją kito įplaukimo uosto kompetentingoms institucijoms. |
| --- | --- |

b)

pateikti atitinkamą informaciją kito įplaukimo uosto kompetentingoms institucijoms.

Su MLC 2006 susijusiais klausimais valstybė narė, kurioje atliekamas inspektavimas, turi teisę perduoti inspektoriaus ataskaitos, prie kurios pridedamas vėliavos valstybės kompetentingos institucijos atsakymas, jeigu jis buvo gautas per nustatytą laikotarpį, kopiją Tarptautinio darbo biuro generaliniam direktoriui, kad būtų imtasi tokių veiksmų, kurie būtų laikomi tinkami ir tikslingi, kad būtų užtikrintas tokios informacijos registravimas ir kad apie ją būtų informuojamos šalys, kurios gali būti suinteresuotos pasinaudoti atitinkamomis kreipimosi procedūromis.“

| 8) | 18 straipsnio ketvirta pastraipa pakeičiama taip:
  „Skundą pateikusio asmens tapatybė atitinkamo laivo kapitonui arba savininkui neatskleidžiama. Inspektorius imasi tinkamų priemonių, kad užtikrintų jūrininkų pateiktų skundų konfidencialumą, įskaitant visų pokalbių su jūrininkais konfidencialumo užtikrinimą.“ |
| --- | --- |

8)

18 straipsnio ketvirta pastraipa pakeičiama taip:

„Skundą pateikusio asmens tapatybė atitinkamo laivo kapitonui arba savininkui neatskleidžiama. Inspektorius imasi tinkamų priemonių, kad užtikrintų jūrininkų pateiktų skundų konfidencialumą, įskaitant visų pokalbių su jūrininkais konfidencialumo užtikrinimą.“

| 9) | Įterpiamas šis straipsnis:
  „18a straipsnis
  Krante pagal MLC 2006 pateikiamų skundų nagrinėjimo procedūros
  1.   Jūrininko skundas, kuriame teigiama, kad buvo pažeisti MLC 2006 reikalavimai (įskaitant jūrininkų teises), gali būti perduotas uosto, į kurį jūrininko laivas yra įplaukęs, inspektoriui. Tokiais atvejais inspektorius atlieka pradinį tyrimą.
  2.   Atitinkamais atvejais, atsižvelgiant į skundo pobūdį, per pradinį tyrimą išnagrinėjama, ar buvo vadovautasi skundo laive procedūromis, numatytomis MLC 2006 5.1.5 taisyklėje. Inspektorius taip pat gali atlikti išsamų tyrimą pagal šios direktyvos 13 straipsnį.
  3.   Inspektorius atitinkamais atvejais siekia, kad skundas būtų išspręstas laivo lygiu.
  4.   Tuo atveju, jeigu per tyrimą arba inspektavimą nustatomas neatitikimas, kuriam taikomas 19 straipsnis, taikomas tas straipsnis.
  5.   Kai netaikoma 4 dalis ir jeigu jūrininko skundas, susijęs su MLC 2006 reglamentuojamais klausimais, neišsprendžiamas laivo lygiu, inspektorius nedelsdamas informuoja laivo vėliavos valstybę, prašydamas per nustatytą laiką pateikti rekomendacijas ir vėliavos valstybės taisomųjų veiksmų planą. Visų atliktų inspektavimų ataskaita elektroninėmis priemonėmis perduodama į 24 straipsnyje nurodytą inspektavimo duomenų bazę.
  6.   Jeigu po veiksmų, kurių imtasi pagal 5 dalį, skundas nebuvo išspręstas, uosto valstybė perduoda inspektoriaus ataskaitos kopiją Tarptautinio darbo biuro generaliniam direktoriui, prie kurios pridedamas bet kuris vėliavos valstybės kompetentingos institucijos atsakymas, jeigu jis buvo gautas per nustatytą laikotarpį. Taip pat informuojamos atitinkamos uosto valstybės jūrininkų ir laivų savininkų organizacijos. Be to, uosto valstybė Tarptautinio darbo biuro generaliniam direktoriui reguliariai teikia statistiką ir informaciją apie išspręstus skundus.
  Tai pateikiama tam, kad, remiantis tokiais veiksmais, kurie gali būti laikomi tinkamais ir tikslingais, būtų galima tokią informaciją kaupti ir apie ją informuoti šalis, kurios gali būti suinteresuotos pasinaudoti atitinkamomis kreipimosi procedūromis, įskaitant jūrininkų ir laivų savininkų organizacijas.
  7.   Siekiant užtikrinti vienodas šio straipsnio įgyvendinimo sąlygas, Komisijai suteikiami įgyvendinimo įgaliojimai nustatyti suderintą pranešimo apie tolesnius veiksmus, kurių ėmėsi valstybės narės, elektroninį formatą ir procedūras. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 31 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
  8.   Šis straipsnis nedaro poveikio 18 straipsniui. 18 straipsnio ketvirta pastraipa taip pat taikoma skundams, susijusiems su MLC 2006 reglamentuojamais klausimais.“ |
| --- | --- |

9)

Įterpiamas šis straipsnis:

„18a straipsnis

Krante pagal MLC 2006 pateikiamų skundų nagrinėjimo procedūros

1.   Jūrininko skundas, kuriame teigiama, kad buvo pažeisti MLC 2006 reikalavimai (įskaitant jūrininkų teises), gali būti perduotas uosto, į kurį jūrininko laivas yra įplaukęs, inspektoriui. Tokiais atvejais inspektorius atlieka pradinį tyrimą.

2.   Atitinkamais atvejais, atsižvelgiant į skundo pobūdį, per pradinį tyrimą išnagrinėjama, ar buvo vadovautasi skundo laive procedūromis, numatytomis MLC 2006 5.1.5 taisyklėje. Inspektorius taip pat gali atlikti išsamų tyrimą pagal šios direktyvos 13 straipsnį.

3.   Inspektorius atitinkamais atvejais siekia, kad skundas būtų išspręstas laivo lygiu.

4.   Tuo atveju, jeigu per tyrimą arba inspektavimą nustatomas neatitikimas, kuriam taikomas 19 straipsnis, taikomas tas straipsnis.

5.   Kai netaikoma 4 dalis ir jeigu jūrininko skundas, susijęs su MLC 2006 reglamentuojamais klausimais, neišsprendžiamas laivo lygiu, inspektorius nedelsdamas informuoja laivo vėliavos valstybę, prašydamas per nustatytą laiką pateikti rekomendacijas ir vėliavos valstybės taisomųjų veiksmų planą. Visų atliktų inspektavimų ataskaita elektroninėmis priemonėmis perduodama į 24 straipsnyje nurodytą inspektavimo duomenų bazę.

6.   Jeigu po veiksmų, kurių imtasi pagal 5 dalį, skundas nebuvo išspręstas, uosto valstybė perduoda inspektoriaus ataskaitos kopiją Tarptautinio darbo biuro generaliniam direktoriui, prie kurios pridedamas bet kuris vėliavos valstybės kompetentingos institucijos atsakymas, jeigu jis buvo gautas per nustatytą laikotarpį. Taip pat informuojamos atitinkamos uosto valstybės jūrininkų ir laivų savininkų organizacijos. Be to, uosto valstybė Tarptautinio darbo biuro generaliniam direktoriui reguliariai teikia statistiką ir informaciją apie išspręstus skundus.

Tai pateikiama tam, kad, remiantis tokiais veiksmais, kurie gali būti laikomi tinkamais ir tikslingais, būtų galima tokią informaciją kaupti ir apie ją informuoti šalis, kurios gali būti suinteresuotos pasinaudoti atitinkamomis kreipimosi procedūromis, įskaitant jūrininkų ir laivų savininkų organizacijas.

7.   Siekiant užtikrinti vienodas šio straipsnio įgyvendinimo sąlygas, Komisijai suteikiami įgyvendinimo įgaliojimai nustatyti suderintą pranešimo apie tolesnius veiksmus, kurių ėmėsi valstybės narės, elektroninį formatą ir procedūras. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 31 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

8.   Šis straipsnis nedaro poveikio 18 straipsniui. 18 straipsnio ketvirta pastraipa taip pat taikoma skundams, susijusiems su MLC 2006 reglamentuojamais klausimais.“

| 10) | 19 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | įterpiama ši dalis:
  „2a.   Jei gyvenimo ir darbo sąlygos laive, kurios yra akivaizdžiai pavojingos jūrininkų saugai, sveikatai ar saugumui arba jei nustatomi trūkumai, dėl kurių grubiai arba pakartotinai pažeidžiami MLC 2006 reikalavimai (įskaitant jūrininkų teises), uosto valstybės, kurioje inspektuojamas laivas, kompetentinga institucija užtikrina, kad laivas būtų sulaikytas arba kad jo eksploatavimas, kurio metu atskleidžiami trūkumai, būtų sustabdytas.
  Nurodymas sulaikyti laivą arba sustabdyti jo eksploatavimą galioja tol, kol nepašalinami tie trūkumai arba tol, kol kompetentinga institucija nepatvirtino tų trūkumų šalinimo veiksmų plano ir neįsitikino, kad tas planas bus skubiai įgyvendintas. Prieš patvirtindamas veiksmų planą, inspektorius gali konsultuotis su vėliavos valstybe.“; |
| --- | --- | --- |

10)

19 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

įterpiama ši dalis:

„2a.   Jei gyvenimo ir darbo sąlygos laive, kurios yra akivaizdžiai pavojingos jūrininkų saugai, sveikatai ar saugumui arba jei nustatomi trūkumai, dėl kurių grubiai arba pakartotinai pažeidžiami MLC 2006 reikalavimai (įskaitant jūrininkų teises), uosto valstybės, kurioje inspektuojamas laivas, kompetentinga institucija užtikrina, kad laivas būtų sulaikytas arba kad jo eksploatavimas, kurio metu atskleidžiami trūkumai, būtų sustabdytas.

Nurodymas sulaikyti laivą arba sustabdyti jo eksploatavimą galioja tol, kol nepašalinami tie trūkumai arba tol, kol kompetentinga institucija nepatvirtino tų trūkumų šalinimo veiksmų plano ir neįsitikino, kad tas planas bus skubiai įgyvendintas. Prieš patvirtindamas veiksmų planą, inspektorius gali konsultuotis su vėliavos valstybe.“;

| b) | 6 dalis pakeičiama taip:
  „6.   Tuo atveju, kai laivas sulaikomas, kompetentinga institucija nedelsdama raštu, pateikdama kartu inspektavimo ataskaitą, informuoja vėliavos valstybės administraciją, o jei tai neįmanoma – konsulą, o jam nesant – artimiausią diplomatinį tos valstybės atstovą apie visas aplinkybes, kuriomis intervenciniai veiksmai laikomi būtinais. Be to, prireikus taip pat informuojami paskirti ekspertai arba pagal tarptautines konvencijas laivo liudijimus ar aktuose nustatytus liudijimus išduodančios pripažintos organizacijos. Be to, jeigu laivui neleidžiama plaukioti dėl grubaus arba pakartotinio MLC 2006 reikalavimų pažeidimo (įskaitant jūrininkų teises) arba dėl to, kad gyvenimo ir darbo sąlygos laive akivaizdžiai kelia pavojų jūrininkų saugai, sveikatai ar saugumui, kompetentinga institucija nedelsdama atitinkamai informuoja vėliavos valstybę ir prašo, kad vėliavos valstybės atstovas dalyvautų, jei įmanoma, prašant, kad vėliavos valstybė pateiktų atsakymą per nurodytą laikotarpį. Kompetentinga institucija taip pat nedelsdama informuoja atitinkamas jūrininkų ir laivų savininkų organizacijas uosto valstybėje, kurioje atliktas inspektavimas.“ |
| --- | --- |

b)

6 dalis pakeičiama taip:

„6.   Tuo atveju, kai laivas sulaikomas, kompetentinga institucija nedelsdama raštu, pateikdama kartu inspektavimo ataskaitą, informuoja vėliavos valstybės administraciją, o jei tai neįmanoma – konsulą, o jam nesant – artimiausią diplomatinį tos valstybės atstovą apie visas aplinkybes, kuriomis intervenciniai veiksmai laikomi būtinais. Be to, prireikus taip pat informuojami paskirti ekspertai arba pagal tarptautines konvencijas laivo liudijimus ar aktuose nustatytus liudijimus išduodančios pripažintos organizacijos. Be to, jeigu laivui neleidžiama plaukioti dėl grubaus arba pakartotinio MLC 2006 reikalavimų pažeidimo (įskaitant jūrininkų teises) arba dėl to, kad gyvenimo ir darbo sąlygos laive akivaizdžiai kelia pavojų jūrininkų saugai, sveikatai ar saugumui, kompetentinga institucija nedelsdama atitinkamai informuoja vėliavos valstybę ir prašo, kad vėliavos valstybės atstovas dalyvautų, jei įmanoma, prašant, kad vėliavos valstybė pateiktų atsakymą per nurodytą laikotarpį. Kompetentinga institucija taip pat nedelsdama informuoja atitinkamas jūrininkų ir laivų savininkų organizacijas uosto valstybėje, kurioje atliktas inspektavimas.“

| 11) | 23 straipsnio 5 dalis pakeičiama taip:
  „5.   Komisijai suteikiami įgyvendinimo įgaliojimai patvirtinti šio straipsnio įgyvendinimo priemones, įskaitant pranešimų apie akivaizdžius locmanų ir uostų administracijų ar įstaigų veiklos neatitikimus, teikimo suderintas procedūras bei tolesnius veiksmus, kurių imasi valstybės narės. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 31 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.“ |
| --- | --- |

11)

23 straipsnio 5 dalis pakeičiama taip:

„5.   Komisijai suteikiami įgyvendinimo įgaliojimai patvirtinti šio straipsnio įgyvendinimo priemones, įskaitant pranešimų apie akivaizdžius locmanų ir uostų administracijų ar įstaigų veiklos neatitikimus, teikimo suderintas procedūras bei tolesnius veiksmus, kurių imasi valstybės narės. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 31 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.“

| 12) | 27 straipsnio antra pastraipa pakeičiama taip:
  „Komisijai suteikiami įgyvendinimo įgaliojimai nustatyti pirmoje pastraipoje nurodytos informacijos skelbimo išsamią tvarką, atitinkamų duomenų kaupimo kriterijus ir duomenų atnaujinimo dažnumą. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 31 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.“ |
| --- | --- |

12)

27 straipsnio antra pastraipa pakeičiama taip:

„Komisijai suteikiami įgyvendinimo įgaliojimai nustatyti pirmoje pastraipoje nurodytos informacijos skelbimo išsamią tvarką, atitinkamų duomenų kaupimo kriterijus ir duomenų atnaujinimo dažnumą. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 31 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.“

| 13) | Įterpiami šie straipsniai:
  „30a straipsnis
  Deleguotieji aktai
  Komisijai pagal 30b straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas VI priedas, siekiant tame priede pateiktą sąrašą papildyti kitomis Paryžiaus SM organizacijos priimtomis uosto valstybės kontrolės instrukcijomis.
  30b straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas
  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.
  2.   30a straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2013 m. rugpjūčio 20 d. Komisija parengia naudojimosi suteiktais įgaliojimais ataskaitą likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos. Įgaliojimų suteikimas automatiškai pratęsiamas tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno tokio laikotarpio pabaigos.
  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu panaikinti 30a straipsnyje nurodytus įgaliojimus priimti deleguotuosius aktus. Sprendimu atšaukti įgaliojimus nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis neturi poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų teisėtumui.
  4.   Priėmusi deleguotąjį aktą, Komisija apie jį vienu metu praneša ir Europos Parlamentui, ir Tarybai.
  5.   Pagal 30a straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo apie tą aktą Europos Parlamentui ir Tarybai dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.“ |
| --- | --- |

13)

Įterpiami šie straipsniai:

„30a straipsnis

Deleguotieji aktai

Komisijai pagal 30b straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas VI priedas, siekiant tame priede pateiktą sąrašą papildyti kitomis Paryžiaus SM organizacijos priimtomis uosto valstybės kontrolės instrukcijomis.

30b straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   30a straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2013 m. rugpjūčio 20 d. Komisija parengia naudojimosi suteiktais įgaliojimais ataskaitą likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos. Įgaliojimų suteikimas automatiškai pratęsiamas tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno tokio laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu panaikinti 30a straipsnyje nurodytus įgaliojimus priimti deleguotuosius aktus. Sprendimu atšaukti įgaliojimus nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis neturi poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų teisėtumui.

4.   Priėmusi deleguotąjį aktą, Komisija apie jį vienu metu praneša ir Europos Parlamentui, ir Tarybai.

5.   Pagal 30a straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo apie tą aktą Europos Parlamentui ir Tarybai dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.“

| 14) | 31 straipsnis pakeičiamas taip:
  „31 straipsnis
  Komitetas
  1.   Komisijai padeda pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 2099/2002 (8) 3 straipsnį įsteigtas Jūrų saugumo ir teršimo iš laivų prevencijos komitetas (COSS). Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.
  2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.
  Jeigu komitetas nepriima nuomonės dėl įgyvendinimo akto, kuris turi būti priimtas atitinkamai pagal 10 straipsnio 3 dalį, 23 straipsnio 5 dalį ir 27 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą, projekto, Komisija įgyvendinimo akto projekto nepriima, ir taikoma Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnio 4 dalies trečia pastraipa. |
| --- | --- |

14)

31 straipsnis pakeičiamas taip:

„31 straipsnis

Komitetas

1.   Komisijai padeda pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 2099/2002 (8) 3 straipsnį įsteigtas Jūrų saugumo ir teršimo iš laivų prevencijos komitetas (COSS). Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

Jeigu komitetas nepriima nuomonės dėl įgyvendinimo akto, kuris turi būti priimtas atitinkamai pagal 10 straipsnio 3 dalį, 23 straipsnio 5 dalį ir 27 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą, projekto, Komisija įgyvendinimo akto projekto nepriima, ir taikoma Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnio 4 dalies trečia pastraipa.

| 15) | 32 straipsnis išbraukiamas. |
| --- | --- |

15)

32 straipsnis išbraukiamas.

| 16) | 33 straipsnis pakeičiamas taip:
  „33 straipsnis
  Įgyvendinimo taisyklės
  Komisija, pagal 31 straipsnio 3 dalyje nurodytą procedūrą nustatydama 10 straipsnio 3 dalyje, 14 straipsnio 4 dalyje, 15 straipsnio 4 dalyje, 18a straipsnio 7 dalyje, 23 straipsnio 5 dalyje ir 27 straipsnyje nurodytas įgyvendinimo taisykles, ypač atidžiai užtikrina, kad tose taisyklėse būtų atsižvelgta į profesines žinias ir patirtį, įgytas naudojantis Sąjungos inspektavimo sistema, ir su Paryžiaus SM susijusias profesines žinias.“ |
| --- | --- |

16)

33 straipsnis pakeičiamas taip:

„33 straipsnis

Įgyvendinimo taisyklės

Komisija, pagal 31 straipsnio 3 dalyje nurodytą procedūrą nustatydama 10 straipsnio 3 dalyje, 14 straipsnio 4 dalyje, 15 straipsnio 4 dalyje, 18a straipsnio 7 dalyje, 23 straipsnio 5 dalyje ir 27 straipsnyje nurodytas įgyvendinimo taisykles, ypač atidžiai užtikrina, kad tose taisyklėse būtų atsižvelgta į profesines žinias ir patirtį, įgytas naudojantis Sąjungos inspektavimo sistema, ir su Paryžiaus SM susijusias profesines žinias.“

| 17) | I priedo II dalies 2B punktas iš dalies keičiamas taip:






  a) | penkta įtrauka pakeičiama taip:






  „— | Laivai, dėl kurių gauta laivo kapitono, įgulos nario arba kito saugiu laivo eksploatavimu, gyvenimo ir darbo sąlygomis laive arba taršos prevencija teisėtai suinteresuoto asmens arba organizacijos ataskaita arba skundas, įskaitant krante pateikiamą skundą, išskyrus atvejus, kai atitinkama valstybė narė ataskaitą arba skundą laiko akivaizdžiai nepagrįstu.“; |
| --- | --- | --- | --- |

17)

I priedo II dalies 2B punktas iš dalies keičiamas taip:

a)

penkta įtrauka pakeičiama taip:

„—

Laivai, dėl kurių gauta laivo kapitono, įgulos nario arba kito saugiu laivo eksploatavimu, gyvenimo ir darbo sąlygomis laive arba taršos prevencija teisėtai suinteresuoto asmens arba organizacijos ataskaita arba skundas, įskaitant krante pateikiamą skundą, išskyrus atvejus, kai atitinkama valstybė narė ataskaitą arba skundą laiko akivaizdžiai nepagrįstu.“;

| b) | papildoma šia įtrauka:






  „— | Laivai, dėl kurių trūkumų pašalinimo veiksmų plano susitarta, kaip nurodyta 19 straipsnio 2a dalyje, tačiau to plano įgyvendinimas nepatikrintas inspektoriaus.“ |
| --- | --- | --- |

b)

papildoma šia įtrauka:

„—

Laivai, dėl kurių trūkumų pašalinimo veiksmų plano susitarta, kaip nurodyta 19 straipsnio 2a dalyje, tačiau to plano įgyvendinimas nepatikrintas inspektoriaus.“

| 18) | IV priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | 14, 15 ir 16 punktai pakeičiami taip:






  „14. | Sveikatos pažymėjimai (žr. MLC 2006). |
| --- | --- | --- | --- |

18)

IV priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

14, 15 ir 16 punktai pakeičiami taip:

„14.

Sveikatos pažymėjimai (žr. MLC 2006).

| 15. | Darbų laive planavimo grafikas (žr. MLC 2006 ir JRAB 78/95). |
| --- | --- |

15.

Darbų laive planavimo grafikas (žr. MLC 2006 ir JRAB 78/95).

| 16. | Jūrininkų darbo ir poilsio valandų apskaitos dokumentas (žr. MLC 2006).“; |
| --- | --- |

16.

Jūrininkų darbo ir poilsio valandų apskaitos dokumentas (žr. MLC 2006).“;

| b) | papildoma šiais punktais:






  „45. | Darbo jūrų laivyboje liudijimas. |
| --- | --- | --- |

b)

papildoma šiais punktais:

„45.

Darbo jūrų laivyboje liudijimas.

| 46. | Darbo jūrų laivyboje atitikties deklaracija, I ir II dalys. |
| --- | --- |

46.

Darbo jūrų laivyboje atitikties deklaracija, I ir II dalys.

| 47. | Tarptautinis apsaugos nuo užsiteršimo sistemos liudijimas. |
| --- | --- |

47.

Tarptautinis apsaugos nuo užsiteršimo sistemos liudijimas.

| 48. | Draudimo ar kitos finansinės garantijos liudijimas, susijęs su civiline atsakomybe už laivų bunkeriuose vežamos naftos padarytą žalą.“ |
| --- | --- |

48.

Draudimo ar kitos finansinės garantijos liudijimas, susijęs su civiline atsakomybe už laivų bunkeriuose vežamos naftos padarytą žalą.“

| 19) | V priedo A dalis papildoma šiais papunkčiais:






  „16. | Pagal MLC 2006 reikalaujami dokumentai nepateikiami ar jų nėra arba turimi suklastoti dokumentai, arba pateiktuose dokumentuose nėra pagal MLC 2006 reikalaujamos informacijos ar jie negalioja. |
| --- | --- | --- |

19)

V priedo A dalis papildoma šiais papunkčiais:

„16.

Pagal MLC 2006 reikalaujami dokumentai nepateikiami ar jų nėra arba turimi suklastoti dokumentai, arba pateiktuose dokumentuose nėra pagal MLC 2006 reikalaujamos informacijos ar jie negalioja.

| 17. | Gyvenimo ir darbo sąlygos laive neatitinka MLC 2006 reikalavimų. |
| --- | --- |

17.

Gyvenimo ir darbo sąlygos laive neatitinka MLC 2006 reikalavimų.

| 18. | Yra pagrįstų priežasčių manyti, jog laivas pakeitė vėliavą, kad nereikėtų laikytis MLC 2006 reikalavimų. |
| --- | --- |

18.

Yra pagrįstų priežasčių manyti, jog laivas pakeitė vėliavą, kad nereikėtų laikytis MLC 2006 reikalavimų.

| 19. | Yra skundas, kuriame teigiama, kad konkrečios gyvenimo ir darbo sąlygos laive neatitinka MLC 2006 reikalavimų.“ |
| --- | --- |

19.

Yra skundas, kuriame teigiama, kad konkrečios gyvenimo ir darbo sąlygos laive neatitinka MLC 2006 reikalavimų.“

| 20) | X priedo 3.10 punktas iš dalies keičiamas taip:






  a) | pavadinimas pakeičiamas taip:
  „Sritys pagal MLC 2006“; |
| --- | --- | --- |

20)

X priedo 3.10 punktas iš dalies keičiamas taip:

a)

pavadinimas pakeičiamas taip:

„Sritys pagal MLC 2006“;

| b) | papildoma šiais punktais:






  „8. | Sąlygos laive akivaizdžiai kelia pavojų jūrininkų saugai, sveikatai ar saugumui. |
| --- | --- | --- |

b)

papildoma šiais punktais:

„8.

Sąlygos laive akivaizdžiai kelia pavojų jūrininkų saugai, sveikatai ar saugumui.

| 9. | Ši neatitiktis yra grubus ar pakartotinis MLC 2006 reikalavimų (įskaitant jūrininkų teises), susijusių su jūrininkų gyvenimo ir darbo sąlygomis, kaip nustatyta laivo darbo jūrų laivyboje liudijime ir darbo jūrų laivyboje atitikties deklaracijoje, pažeidimas.“ |
| --- | --- |

9.

Ši neatitiktis yra grubus ar pakartotinis MLC 2006 reikalavimų (įskaitant jūrininkų teises), susijusių su jūrininkų gyvenimo ir darbo sąlygomis, kaip nustatyta laivo darbo jūrų laivyboje liudijime ir darbo jūrų laivyboje atitikties deklaracijoje, pažeidimas.“

2 straipsnis

Perkėlimas į nacionalinę teisę

1.   Valstybės narės užtikrina, kad įsigaliotų įstatymai ir kiti teisės aktai, būtini, kad būtų laikomasi šios direktyvos ne vėliau kaip 2014 m. lapkričio 21 d. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą. Valstybės narės, patvirtindamos tas priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje patvirtintų nacionalinės teisės priemonių tekstus.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja 2013 m. rugpjūčio 20 d., MLC 2006 įsigaliojimo dieną.

4 straipsnis

Adresatai

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2013 m. rugpjūčio 12 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

M. SCHULZ

Tarybos vardu

Pirmininkas

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  OL C 299, 2012 10 4, p. 153.

1

(2)  2013 m. liepos 2 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2013 m. liepos 22 d. Tarybos sprendimas.

2

(3)  OL L 161, 2007 6 22, p. 63.

3

(4)  OL L 131, 2009 5 28, p. 57.

4

(5)  OL L 124, 2009 5 20, p. 30.

5

(6)  OL L 167, 1999 7 2, p. 33.

6

(7)  OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

7

(8)  OL L 324, 2002 11 29, p. 1.“

8

---

| 14.8.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 218/8 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 218/8

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA 2013/40/ES

2013 m. rugpjūčio 12 d.

dėl atakų prieš informacines sistemas, kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2005/222/TVR

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 83 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | šios direktyvos tikslai yra suderinti valstybių narių baudžiamąją teisę atakų prieš informacines sistemas srityje, nustatant būtiniausias taisykles, susijusias su nusikalstamų veikų apibrėžtimi, ir atitinkamas sankcijas šioje srityje, ir pagerinti valstybių narių kompetentingų institucijų, įskaitant policiją ir kitas specializuotas teisėsaugos tarnybas, taip pat Sąjungos kompetentingų specializuotų agentūrų ir įstaigų, pavyzdžiui, Eurojusto, Europolo ir Europos kovos su elektroniniais nusikaltimais centro bei Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūros (ENISA), bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

(1)

šios direktyvos tikslai yra suderinti valstybių narių baudžiamąją teisę atakų prieš informacines sistemas srityje, nustatant būtiniausias taisykles, susijusias su nusikalstamų veikų apibrėžtimi, ir atitinkamas sankcijas šioje srityje, ir pagerinti valstybių narių kompetentingų institucijų, įskaitant policiją ir kitas specializuotas teisėsaugos tarnybas, taip pat Sąjungos kompetentingų specializuotų agentūrų ir įstaigų, pavyzdžiui, Eurojusto, Europolo ir Europos kovos su elektroniniais nusikaltimais centro bei Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūros (ENISA), bendradarbiavimą;

| (2) | informacinės sistemos yra vienas iš svarbiausių politinės, socialinės ir ekonominės sąveikos Sąjungoje elementų. Visuomenė itin ir vis labiau yra priklausoma nuo tokių sistemų. Sklandus tų sistemų veikimas ir saugumas Sąjungoje yra ypač svarbūs siekiant vystyti vidaus rinką ir konkurencingą bei novatorišką ekonomiką. Tinkamo informacinių sistemų apsaugos lygio užtikrinimas turėtų būti veiksmingos išsamios prevencinių priemonių sistemos dalis, papildanti baudžiamojoje teisėje nustatytas reagavimo į elektroninius nusikaltimus priemones; |
| --- | --- |

(2)

informacinės sistemos yra vienas iš svarbiausių politinės, socialinės ir ekonominės sąveikos Sąjungoje elementų. Visuomenė itin ir vis labiau yra priklausoma nuo tokių sistemų. Sklandus tų sistemų veikimas ir saugumas Sąjungoje yra ypač svarbūs siekiant vystyti vidaus rinką ir konkurencingą bei novatorišką ekonomiką. Tinkamo informacinių sistemų apsaugos lygio užtikrinimas turėtų būti veiksmingos išsamios prevencinių priemonių sistemos dalis, papildanti baudžiamojoje teisėje nustatytas reagavimo į elektroninius nusikaltimus priemones;

| (3) | atakų prieš informacines sistemas ir, visų pirma, atakų, susijusių su organizuotu nusikalstamumu, grėsmė Sąjungoje ir visame pasaulyje didėja, ir vis didesnį susirūpinimą kelia galimi teroristų išpuoliai ar politiškai motyvuotos atakos prieš informacines sistemas, kurios yra valstybių narių ir Sąjungos ypatingos svarbos infrastruktūros dalis. Todėl kyla grėsmė, kad nebus sukurta saugesnė informacinė visuomenė ir laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė, taigi reikia imtis bendrų Sąjungos lygmens veiksmų ir gerinti bendradarbiavimą ir koordinavimą tarptautiniu lygiu; |
| --- | --- |

(3)

atakų prieš informacines sistemas ir, visų pirma, atakų, susijusių su organizuotu nusikalstamumu, grėsmė Sąjungoje ir visame pasaulyje didėja, ir vis didesnį susirūpinimą kelia galimi teroristų išpuoliai ar politiškai motyvuotos atakos prieš informacines sistemas, kurios yra valstybių narių ir Sąjungos ypatingos svarbos infrastruktūros dalis. Todėl kyla grėsmė, kad nebus sukurta saugesnė informacinė visuomenė ir laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė, taigi reikia imtis bendrų Sąjungos lygmens veiksmų ir gerinti bendradarbiavimą ir koordinavimą tarptautiniu lygiu;

| (4) | Sąjungoje yra ypatingos svarbos infrastruktūros objektų, kurių veiklos sutrikdymas arba sunaikinimas padarytų didelį tarpvalstybinį poveikį. Kadangi tapo aišku, kad reikia stiprinti ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugos pajėgumą Sąjungoje, kovos su kibernetinėmis atakomis priemones reikėtų papildyti griežtomis baudžiamosiomis sankcijomis, atitinkančiomis tokių atakų pavojingumą. Ypatingos svarbos infrastruktūros objektais galėtų būti laikomi valstybėse narėse esantis turtas, sistema arba jų dalis, kurie būtini, pavyzdžiui, siekiant palaikyti gyvybines visuomenės funkcijas, visuomenės sveikatą, saugą ir saugumą, ekonominę arba socialinę gerovę, pavyzdžiui, jėgainės, transporto tinklai ar Vyriausybės tinklai, ir kurių veiklos sutrikdymas arba sunaikinimas padarytų didelį poveikį atitinkamai valstybei narei, nes tos funkcijos nebebūtų vykdomos; |
| --- | --- |

(4)

Sąjungoje yra ypatingos svarbos infrastruktūros objektų, kurių veiklos sutrikdymas arba sunaikinimas padarytų didelį tarpvalstybinį poveikį. Kadangi tapo aišku, kad reikia stiprinti ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugos pajėgumą Sąjungoje, kovos su kibernetinėmis atakomis priemones reikėtų papildyti griežtomis baudžiamosiomis sankcijomis, atitinkančiomis tokių atakų pavojingumą. Ypatingos svarbos infrastruktūros objektais galėtų būti laikomi valstybėse narėse esantis turtas, sistema arba jų dalis, kurie būtini, pavyzdžiui, siekiant palaikyti gyvybines visuomenės funkcijas, visuomenės sveikatą, saugą ir saugumą, ekonominę arba socialinę gerovę, pavyzdžiui, jėgainės, transporto tinklai ar Vyriausybės tinklai, ir kurių veiklos sutrikdymas arba sunaikinimas padarytų didelį poveikį atitinkamai valstybei narei, nes tos funkcijos nebebūtų vykdomos;

| (5) | akivaizdu, kad daugėja pavojingų ir pakartotinių didelės apimties atakų prieš informacines sistemas, kurios yra ypatingai svarbios valstybėms arba konkrečioms viešojo ar privačiojo sektoriaus funkcijoms. Šią tendenciją papildo vis sudėtingesnių metodų kūrimas, pavyzdžiui, vadinamųjų „botnetų“ kūrimas ir naudojimas – veikla, kurią sudaro keli vienas po kito sekantys etapai, kai kiekvienas atskiras etapas galėtų sukelti didelį pavojų visuomenės interesams. Šiuo atžvilgiu direktyva siekiama, inter alia, nustatyti baudžiamąsias sankcijas už etapą, kuomet sukuriamas botnetas, būtent kai įgyjama nuotolinė daugelio kompiuterių kontrolė, pasitelkus prieš tuos kompiuterius nukreiptas kibernetines atakas ir juos užkrėtus žalinga programine įranga. Vėlesniu etapu užkrėstas kompiuterių tinklas, sudarantis botnetą, be kompiuterių naudotojų žinios gali būti naudojamas didelės apimties kibernetinėms atakoms, kurios paprastai gali sukelti didelę žalą, kaip nurodyta šioje direktyvoje. Valstybės narės gali nustatyti, kas yra didelė žala, vadovaudamosi savo nacionaline teise ir praktika – tokia žala gali būti susijusi su visuomenei labai svarbių sisteminių paslaugų sutrikdymu ar patiriamomis didelėmis finansinėmis išlaidomis, arba asmens duomenų ar slapto pobūdžio informacijos praradimu; |
| --- | --- |

(5)

akivaizdu, kad daugėja pavojingų ir pakartotinių didelės apimties atakų prieš informacines sistemas, kurios yra ypatingai svarbios valstybėms arba konkrečioms viešojo ar privačiojo sektoriaus funkcijoms. Šią tendenciją papildo vis sudėtingesnių metodų kūrimas, pavyzdžiui, vadinamųjų „botnetų“ kūrimas ir naudojimas – veikla, kurią sudaro keli vienas po kito sekantys etapai, kai kiekvienas atskiras etapas galėtų sukelti didelį pavojų visuomenės interesams. Šiuo atžvilgiu direktyva siekiama, inter alia, nustatyti baudžiamąsias sankcijas už etapą, kuomet sukuriamas botnetas, būtent kai įgyjama nuotolinė daugelio kompiuterių kontrolė, pasitelkus prieš tuos kompiuterius nukreiptas kibernetines atakas ir juos užkrėtus žalinga programine įranga. Vėlesniu etapu užkrėstas kompiuterių tinklas, sudarantis botnetą, be kompiuterių naudotojų žinios gali būti naudojamas didelės apimties kibernetinėms atakoms, kurios paprastai gali sukelti didelę žalą, kaip nurodyta šioje direktyvoje. Valstybės narės gali nustatyti, kas yra didelė žala, vadovaudamosi savo nacionaline teise ir praktika – tokia žala gali būti susijusi su visuomenei labai svarbių sisteminių paslaugų sutrikdymu ar patiriamomis didelėmis finansinėmis išlaidomis, arba asmens duomenų ar slapto pobūdžio informacijos praradimu;

| (6) | didelės apimties kibernetinės atakos gali sukelti didžiulę ekonominę žalą todėl, kad gali sutrikdyti informacinių sistemų veikimą ir komunikaciją, ir todėl, kad gali būti prarasta ar pakeista komerciniu požiūriu svarbi konfidenciali informacija ar kiti duomenys. Ypač daug dėmesio turėtų būti skirta novatoriškų mažų ir vidutinių įmonių informuotumo apie grėsmes, susijusias su tokiomis atakomis, ir jų pažeidžiamumą didinimui, nes tos įmonės yra itin priklausomos nuo tinkamo informacinių sistemų veikimo ir prieigos prie jų, o jų ištekliai informacijos saugumui užtikrinti dažnai yra riboti; |
| --- | --- |

(6)

didelės apimties kibernetinės atakos gali sukelti didžiulę ekonominę žalą todėl, kad gali sutrikdyti informacinių sistemų veikimą ir komunikaciją, ir todėl, kad gali būti prarasta ar pakeista komerciniu požiūriu svarbi konfidenciali informacija ar kiti duomenys. Ypač daug dėmesio turėtų būti skirta novatoriškų mažų ir vidutinių įmonių informuotumo apie grėsmes, susijusias su tokiomis atakomis, ir jų pažeidžiamumą didinimui, nes tos įmonės yra itin priklausomos nuo tinkamo informacinių sistemų veikimo ir prieigos prie jų, o jų ištekliai informacijos saugumui užtikrinti dažnai yra riboti;

| (7) | šioje srityje bendros apibrėžtys yra svarbios, kad valstybėse narėse būtų užtikrintas nuoseklus požiūris į šios direktyvos taikymą; |
| --- | --- |

(7)

šioje srityje bendros apibrėžtys yra svarbios, kad valstybėse narėse būtų užtikrintas nuoseklus požiūris į šios direktyvos taikymą;

| (8) | reikia susitarti dėl bendro požiūrio į nusikalstamos veikos sudėties požymius numatant, kad neteisėta prieiga prie informacinės sistemos, neteisėtas įsikišimas į sistemą, neteisėtas įsikišimas į duomenis ir neteisėtas duomenų perėmimas yra bendrai laikomi nusikalstama veika; |
| --- | --- |

(8)

reikia susitarti dėl bendro požiūrio į nusikalstamos veikos sudėties požymius numatant, kad neteisėta prieiga prie informacinės sistemos, neteisėtas įsikišimas į sistemą, neteisėtas įsikišimas į duomenis ir neteisėtas duomenų perėmimas yra bendrai laikomi nusikalstama veika;

| (9) | duomenų perėmimas apima pranešimų turinio klausymąsi, stebėjimą ar sekimą, duomenų turinio teikimą arba tiesiogiai, naudojantis prieiga prie informacinių sistemų ir naudojant šias sistemas, arba netiesiogiai, naudojant elektroninę slapto klausymosi įrangą pasitelkus technines priemones, tačiau nebūtinai apsiribojama vien šiais būdais; |
| --- | --- |

(9)

duomenų perėmimas apima pranešimų turinio klausymąsi, stebėjimą ar sekimą, duomenų turinio teikimą arba tiesiogiai, naudojantis prieiga prie informacinių sistemų ir naudojant šias sistemas, arba netiesiogiai, naudojant elektroninę slapto klausymosi įrangą pasitelkus technines priemones, tačiau nebūtinai apsiribojama vien šiais būdais;

| (10) | valstybės narės turėtų numatyti sankcijas už atakas prieš informacines sistemas. Tos sankcijos turėtų būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios bei turėtų apimti įkalinimą ir (arba) finansines nuobaudas; |
| --- | --- |

(10)

valstybės narės turėtų numatyti sankcijas už atakas prieš informacines sistemas. Tos sankcijos turėtų būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios bei turėtų apimti įkalinimą ir (arba) finansines nuobaudas;

| (11) | direktyvoje numatomos baudžiamosios sankcijos bent tais atvejais, kurie nėra mažareikšmiai. Valstybės narės gali nustatyti, kas yra mažareikšmis atvejis, vadovaudamosi savo nacionaline teise ir praktika. Atvejis gali būti laikomas mažareikšmiu, pavyzdžiui, kai nusikalstama veika padaryta žala ir (arba) dėl jos kylanti grėsmė viešiesiems arba privatiesiems interesams, pvz., kompiuterių sistemos arba kompiuterinių duomenų vientisumui arba asmens neliečiamumui, teisėms ir kitiems interesams, yra menka arba tokio pobūdžio, kad nėra būtina skirti baudžiamąją sankciją laikantis teisės aktuose nustatytų ribų arba nustatyti baudžiamąją atsakomybę; |
| --- | --- |

(11)

direktyvoje numatomos baudžiamosios sankcijos bent tais atvejais, kurie nėra mažareikšmiai. Valstybės narės gali nustatyti, kas yra mažareikšmis atvejis, vadovaudamosi savo nacionaline teise ir praktika. Atvejis gali būti laikomas mažareikšmiu, pavyzdžiui, kai nusikalstama veika padaryta žala ir (arba) dėl jos kylanti grėsmė viešiesiems arba privatiesiems interesams, pvz., kompiuterių sistemos arba kompiuterinių duomenų vientisumui arba asmens neliečiamumui, teisėms ir kitiems interesams, yra menka arba tokio pobūdžio, kad nėra būtina skirti baudžiamąją sankciją laikantis teisės aktuose nustatytų ribų arba nustatyti baudžiamąją atsakomybę;

| (12) | grėsmių ir pavojų, kuriuos kelia kibernetinės atakos, bei susijusio informacinių sistemų pažeidžiamumo nustatymas ir pranešimas apie jas yra svarbus veiksmingos prevencijos ir atsako į kibernetines atakas bei informacinių sistemų saugumo gerinimo elementas. Tuo tikslu gali būti naudingos paskatos pranešti apie saugumo spragas. Valstybės narės turėtų stengtis sudaryti sąlygas teisėtai aptikti saugumo spragas ir apie jas pranešti; |
| --- | --- |

(12)

grėsmių ir pavojų, kuriuos kelia kibernetinės atakos, bei susijusio informacinių sistemų pažeidžiamumo nustatymas ir pranešimas apie jas yra svarbus veiksmingos prevencijos ir atsako į kibernetines atakas bei informacinių sistemų saugumo gerinimo elementas. Tuo tikslu gali būti naudingos paskatos pranešti apie saugumo spragas. Valstybės narės turėtų stengtis sudaryti sąlygas teisėtai aptikti saugumo spragas ir apie jas pranešti;

| (13) | tikslinga numatyti griežtesnes sankcijas tais atvejais, kai ataka prieš informacinę sistemą padaryta nusikalstamos organizacijos, kaip apibrėžta 2008 m. spalio 24 d. Tarybos pamatiniame sprendime 2008/841/TVR dėl kovos su organizuotu nusikalstamumu (3), kai elektroninė ataka vykdoma plačiu mastu ir todėl dėl jos daromas poveikis daugeliui informacinių sistemų, įskaitant tuos atvejus, kai ataka siekiama sukurti botnetą arba kai ji vykdoma naudojant botnetą ir tokiu būdu padaroma didelė žala, įskaitant atvejus, kai ataka vykdoma per botnetą. Taip pat tikslinga numatyti griežtesnes sankcijas tais atvejais, kai ataka yra nukreipta prieš ypatingos svarbos valstybių narių arba Sąjungos infrastruktūros objektą; |
| --- | --- |

(13)

tikslinga numatyti griežtesnes sankcijas tais atvejais, kai ataka prieš informacinę sistemą padaryta nusikalstamos organizacijos, kaip apibrėžta 2008 m. spalio 24 d. Tarybos pamatiniame sprendime 2008/841/TVR dėl kovos su organizuotu nusikalstamumu (3), kai elektroninė ataka vykdoma plačiu mastu ir todėl dėl jos daromas poveikis daugeliui informacinių sistemų, įskaitant tuos atvejus, kai ataka siekiama sukurti botnetą arba kai ji vykdoma naudojant botnetą ir tokiu būdu padaroma didelė žala, įskaitant atvejus, kai ataka vykdoma per botnetą. Taip pat tikslinga numatyti griežtesnes sankcijas tais atvejais, kai ataka yra nukreipta prieš ypatingos svarbos valstybių narių arba Sąjungos infrastruktūros objektą;

| (14) | veiksmingų kovos su tapatybės vagyste ir kitomis su tapatybe susijusiomis nusikalstamomis veikomis priemonių nustatymas yra kitas svarbus integruoto požiūrio į kovą su elektroniniais nusikaltimais elementas. Vertinant išsamios horizontaliosios Sąjungos priemonės poreikį, galėtų būti apsvarstyta, ar reikia Sąjungos veiksmų, susijusių su šios rūšies nusikalstama veikla; |
| --- | --- |

(14)

veiksmingų kovos su tapatybės vagyste ir kitomis su tapatybe susijusiomis nusikalstamomis veikomis priemonių nustatymas yra kitas svarbus integruoto požiūrio į kovą su elektroniniais nusikaltimais elementas. Vertinant išsamios horizontaliosios Sąjungos priemonės poreikį, galėtų būti apsvarstyta, ar reikia Sąjungos veiksmų, susijusių su šios rūšies nusikalstama veikla;

| (15) | 2008 m. lapkričio 27–28 d. Tarybos išvadose nurodyta, kad valstybės narės ir Komisija, atsižvelgdamos į 2001 m. Europos Tarybos konvencijos dėl elektroninių nusikaltimų turinį, turėtų parengti naują strategiją. Ta konvencija yra pamatinis kovos su elektroniniais nusikaltimais, įskaitant atakas prieš informacines sistemas, teisinis pagrindas. Ši direktyva grindžiama ta konvencija. Todėl kuo skubesniam konvencijos ratifikavimo proceso užbaigimui visose valstybėse narėse turėtų būti teikiamas prioritetas; |
| --- | --- |

(15)

2008 m. lapkričio 27–28 d. Tarybos išvadose nurodyta, kad valstybės narės ir Komisija, atsižvelgdamos į 2001 m. Europos Tarybos konvencijos dėl elektroninių nusikaltimų turinį, turėtų parengti naują strategiją. Ta konvencija yra pamatinis kovos su elektroniniais nusikaltimais, įskaitant atakas prieš informacines sistemas, teisinis pagrindas. Ši direktyva grindžiama ta konvencija. Todėl kuo skubesniam konvencijos ratifikavimo proceso užbaigimui visose valstybėse narėse turėtų būti teikiamas prioritetas;

| (16) | atsižvelgiant į skirtingus atakų atlikimo būdus ir spartų techninės ir programinės kompiuterių įrangos tobulėjimą, šioje direktyvoje sąvoka „priemonės“ reiškia priemones, naudojamas šioje direktyvoje nustatytoms nusikalstamoms veikoms vykdyti. Tokios priemonės gali reikšti kibernetinėms atakoms rengti naudojamą žalingą programinę įrangą, įskaitant priemones, kuriomis gali būti kuriami botnetai. NET jeigu tokia priemonė yra tinkama ar netgi specialiai skirta vienai iš šioje direktyvoje nustatytų nusikalstamų veikų vykdymui, gali būti, jog ji pagaminta teisėtu tikslu. Remiantis poreikiu išvengti baudžiamosios atsakomybės taikymo tuo atveju, kai tokios priemonės yra pagamintos ir pateiktos rinkai teisėtais tikslais, pavyzdžiui, skirtos informacinių technologijų produktų patikimumo arba informacinių technologijų saugumo testavimui, ne tik bendro ketinimo reikalavimas, bet ir tiesioginio ketinimo panaudoti tas priemones šioje direktyvoje nustatytai vienai ar kelioms nusikalstamoms veikoms vykdyti reikalavimas taip pat turi būti išpildytas; |
| --- | --- |

(16)

atsižvelgiant į skirtingus atakų atlikimo būdus ir spartų techninės ir programinės kompiuterių įrangos tobulėjimą, šioje direktyvoje sąvoka „priemonės“ reiškia priemones, naudojamas šioje direktyvoje nustatytoms nusikalstamoms veikoms vykdyti. Tokios priemonės gali reikšti kibernetinėms atakoms rengti naudojamą žalingą programinę įrangą, įskaitant priemones, kuriomis gali būti kuriami botnetai. NET jeigu tokia priemonė yra tinkama ar netgi specialiai skirta vienai iš šioje direktyvoje nustatytų nusikalstamų veikų vykdymui, gali būti, jog ji pagaminta teisėtu tikslu. Remiantis poreikiu išvengti baudžiamosios atsakomybės taikymo tuo atveju, kai tokios priemonės yra pagamintos ir pateiktos rinkai teisėtais tikslais, pavyzdžiui, skirtos informacinių technologijų produktų patikimumo arba informacinių technologijų saugumo testavimui, ne tik bendro ketinimo reikalavimas, bet ir tiesioginio ketinimo panaudoti tas priemones šioje direktyvoje nustatytai vienai ar kelioms nusikalstamoms veikoms vykdyti reikalavimas taip pat turi būti išpildytas;

| (17) | šia direktyva nesiekiama nustatyti baudžiamosios atsakomybės tais atvejais, kai yra šioje direktyvoje nustatytų nusikalstamų veikų sudėties objektyvių požymių, tačiau veiksmai padaromi netyčia, pavyzdžiui, kai asmuo nežinojo, kad prieiga yra neteisėta arba siekiant atlikti informacinių sistemų tikrinimą arba saugumo užtikrinimą turint tam leidimą, pavyzdžiui, kai įmonė arba pardavėjas paskiria asmenį patikrinti apsaugos sistemos patikimumą. Laikantis šios direktyvos sutartiniai įsipareigojimai arba susitarimai apriboti prieigą prie informacinių sistemų pasitelkiant naudojimo politiką arba veiklos sąlygas, taip pat darbo ginčai dėl prieigos prie darbdavio informacinių sistemų ir jų naudojimo asmeniniais tikslais neturėtų užtraukti baudžiamosios atsakomybės, kai prieiga tokiomis aplinkybėmis būtų laikytina neteisėta ir todėl sudarytų pagrindą baudžiamajai bylai. Ši direktyva nedaro poveikio teisiškai užtikrintai teisei susipažinti su informacija, kaip nustatyta nacionalinės ir Sąjungos teisės aktuose, taip pat ja negali būti remiamasi kaip išimtimi siekiant pateisinti neteisėtą arba savavališką prieigą prie informacijos; |
| --- | --- |

(17)

šia direktyva nesiekiama nustatyti baudžiamosios atsakomybės tais atvejais, kai yra šioje direktyvoje nustatytų nusikalstamų veikų sudėties objektyvių požymių, tačiau veiksmai padaromi netyčia, pavyzdžiui, kai asmuo nežinojo, kad prieiga yra neteisėta arba siekiant atlikti informacinių sistemų tikrinimą arba saugumo užtikrinimą turint tam leidimą, pavyzdžiui, kai įmonė arba pardavėjas paskiria asmenį patikrinti apsaugos sistemos patikimumą. Laikantis šios direktyvos sutartiniai įsipareigojimai arba susitarimai apriboti prieigą prie informacinių sistemų pasitelkiant naudojimo politiką arba veiklos sąlygas, taip pat darbo ginčai dėl prieigos prie darbdavio informacinių sistemų ir jų naudojimo asmeniniais tikslais neturėtų užtraukti baudžiamosios atsakomybės, kai prieiga tokiomis aplinkybėmis būtų laikytina neteisėta ir todėl sudarytų pagrindą baudžiamajai bylai. Ši direktyva nedaro poveikio teisiškai užtikrintai teisei susipažinti su informacija, kaip nustatyta nacionalinės ir Sąjungos teisės aktuose, taip pat ja negali būti remiamasi kaip išimtimi siekiant pateisinti neteisėtą arba savavališką prieigą prie informacijos;

| (18) | palankesnes sąlygas kibernetinių atakų vykdymui gali sudaryti įvairios aplinkybės, pavyzdžiui, kai nusikalstamos veikos vykdytojas dėl jo ar jos užimamų pareigų apimties turi prieigą prie atitinkamų informacinių sistemų, kurioms gali kilti grėsmė, saugumo sistemų. Nacionalinėje teisėje baudžiamajame procese turėtų būti tinkamai atsižvelgta į tokias aplinkybes; |
| --- | --- |

(18)

palankesnes sąlygas kibernetinių atakų vykdymui gali sudaryti įvairios aplinkybės, pavyzdžiui, kai nusikalstamos veikos vykdytojas dėl jo ar jos užimamų pareigų apimties turi prieigą prie atitinkamų informacinių sistemų, kurioms gali kilti grėsmė, saugumo sistemų. Nacionalinėje teisėje baudžiamajame procese turėtų būti tinkamai atsižvelgta į tokias aplinkybes;

| (19) | esant sunkinančioms aplinkybėms valstybės narės, vadovaudamosi jų teisės sistemose nustatytomis taikytinomis taisyklėmis, turėtų nacionalinėje teisėje numatyti sunkinančias aplinkybes. Jos turėtų užtikrinti, kad teisėjai turėtų galimybę atsižvelgti į tokias sunkinančias aplinkybes teisdami nusikalstamų veikų vykdytojus. Teisėjas ir toliau savo nuožiūra turi turėti galimybę įvertinti tas aplinkybes kartu su kitais faktiniais konkrečios bylos elementais; |
| --- | --- |

(19)

esant sunkinančioms aplinkybėms valstybės narės, vadovaudamosi jų teisės sistemose nustatytomis taikytinomis taisyklėmis, turėtų nacionalinėje teisėje numatyti sunkinančias aplinkybes. Jos turėtų užtikrinti, kad teisėjai turėtų galimybę atsižvelgti į tokias sunkinančias aplinkybes teisdami nusikalstamų veikų vykdytojus. Teisėjas ir toliau savo nuožiūra turi turėti galimybę įvertinti tas aplinkybes kartu su kitais faktiniais konkrečios bylos elementais;

| (20) | šia direktyva nereglamentuojamos sąlygos, kurios turėtų būti įvykdytos, kad būtų galima naudotis jurisdikcija bet kurios iš čia nurodytų nusikalstamų veikų atžvilgiu, pavyzdžiui, kad apie nusikalstamą veiką jos padarymo vietoje praneštų nukentėjęs asmuo arba ja apkaltintų valstybė, kurioje įvykdyta veika, arba kad pažeidėjas nebūtų patraukiamas baudžiamojon atsakomybėn nusikalstamos veikos įvykdymo vietoje; |
| --- | --- |

(20)

šia direktyva nereglamentuojamos sąlygos, kurios turėtų būti įvykdytos, kad būtų galima naudotis jurisdikcija bet kurios iš čia nurodytų nusikalstamų veikų atžvilgiu, pavyzdžiui, kad apie nusikalstamą veiką jos padarymo vietoje praneštų nukentėjęs asmuo arba ja apkaltintų valstybė, kurioje įvykdyta veika, arba kad pažeidėjas nebūtų patraukiamas baudžiamojon atsakomybėn nusikalstamos veikos įvykdymo vietoje;

| (21) | taikant šią direktyvą valstybės ir viešosios institucijos laikydamosi esamų tarptautinių įsipareigojimų, tebėra visapusiškai atsakingos už tai, kad būtų užtikrinta pagarba žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms; |
| --- | --- |

(21)

taikant šią direktyvą valstybės ir viešosios institucijos laikydamosi esamų tarptautinių įsipareigojimų, tebėra visapusiškai atsakingos už tai, kad būtų užtikrinta pagarba žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms;

| (22) | šia direktyva didinama tam tikrų tinklų svarba, pavyzdžiui, Didžiojo aštuoneto arba Europos Tarybos sukurtų ištisą parą, septynias dienas per savaitę veikiančių informacinių punktų. Tie informaciniai punktai turėtų teikti veiksmingą pagalbą, tokiu būdu sudarydami palankesnes sąlygas keistis turima atitinkama informacija arba teikti technines konsultacijas ar teisinę informaciją tiriant su informacinėmis sistemomis ir atitinkamais duomenimis susijusias nusikalstamas veikas arba nagrinėjant tokias bylas, kuriose dalyvauja prašančioji valstybė narė. Siekiant užtikrinti sklandų tinklų veikimą, kiekvienas informacinis punktas turėtų turėti pajėgumų skubos tvarka, padedamas, inter alia, apmokyto ir pasirengusio personalo, palaikyti ryšius su kitos valstybės narės informaciniu punktu. Atsižvelgiant į tai, kad didelės apimties kibernetinės atakos gali būti įvykdytos labai greitai, valstybės narės turėtų būti pajėgios nedelsiant reaguoti į šio informacinių punktų tinklo skubius prašymus. Tokiais atvejais gali būti tikslinga pateikiant prašymą suteikti informaciją nurodyti kontaktinį telefono numerį, kad būtų užtikrinta, jog prašymą gavusi valstybė narė skubiai imtųsi jį nagrinėti ir informacija būtų suteikta per aštuonias valandas; |
| --- | --- |

(22)

šia direktyva didinama tam tikrų tinklų svarba, pavyzdžiui, Didžiojo aštuoneto arba Europos Tarybos sukurtų ištisą parą, septynias dienas per savaitę veikiančių informacinių punktų. Tie informaciniai punktai turėtų teikti veiksmingą pagalbą, tokiu būdu sudarydami palankesnes sąlygas keistis turima atitinkama informacija arba teikti technines konsultacijas ar teisinę informaciją tiriant su informacinėmis sistemomis ir atitinkamais duomenimis susijusias nusikalstamas veikas arba nagrinėjant tokias bylas, kuriose dalyvauja prašančioji valstybė narė. Siekiant užtikrinti sklandų tinklų veikimą, kiekvienas informacinis punktas turėtų turėti pajėgumų skubos tvarka, padedamas, inter alia, apmokyto ir pasirengusio personalo, palaikyti ryšius su kitos valstybės narės informaciniu punktu. Atsižvelgiant į tai, kad didelės apimties kibernetinės atakos gali būti įvykdytos labai greitai, valstybės narės turėtų būti pajėgios nedelsiant reaguoti į šio informacinių punktų tinklo skubius prašymus. Tokiais atvejais gali būti tikslinga pateikiant prašymą suteikti informaciją nurodyti kontaktinį telefono numerį, kad būtų užtikrinta, jog prašymą gavusi valstybė narė skubiai imtųsi jį nagrinėti ir informacija būtų suteikta per aštuonias valandas;

| (23) | siekiant užkirsti kelią atakoms prieš informacines sistemas ir su jomis kovoti itin svarbus yra valdžios institucijų bendradarbiavimas su privačiuoju sektoriumi ir pilietine visuomene. Reikia skatinti ir gerinti paslaugų teikėjų, gamintojų, teisėsaugos įstaigų ir teisminių institucijų bendradarbiavimą ir sykiu visapusiškai laikytis teisinės valstybės principų. Toks bendradarbiavimas galėtų apimti, pavyzdžiui, paslaugų teikėjų teikiamą paramą padedant išsaugoti galimus įrodymus, pateikiant elementus, padedančius nustatyti nusikalstamos veikos vykdytojus ir, taikyti kaip kraštutinę priemonę, atsižvelgiant į nacionalinę teisę, ir praktiką, visišką arba dalinį informacinių sistemų arba funkcijų, kurioms pakenkta arba kurios naudojamos neteisėtai, išjungimą laikantis nacionalinės teisės. Valstybės narės taip pat turėtų apsvarstyti galimybę sukurti bendradarbiavimo ir partnerystės tinklus su paslaugų teikėjais ir gamintojais siekiant keistis informacija, susijusia su nusikalstama veika šios direktyvos taikymo srityje; |
| --- | --- |

(23)

siekiant užkirsti kelią atakoms prieš informacines sistemas ir su jomis kovoti itin svarbus yra valdžios institucijų bendradarbiavimas su privačiuoju sektoriumi ir pilietine visuomene. Reikia skatinti ir gerinti paslaugų teikėjų, gamintojų, teisėsaugos įstaigų ir teisminių institucijų bendradarbiavimą ir sykiu visapusiškai laikytis teisinės valstybės principų. Toks bendradarbiavimas galėtų apimti, pavyzdžiui, paslaugų teikėjų teikiamą paramą padedant išsaugoti galimus įrodymus, pateikiant elementus, padedančius nustatyti nusikalstamos veikos vykdytojus ir, taikyti kaip kraštutinę priemonę, atsižvelgiant į nacionalinę teisę, ir praktiką, visišką arba dalinį informacinių sistemų arba funkcijų, kurioms pakenkta arba kurios naudojamos neteisėtai, išjungimą laikantis nacionalinės teisės. Valstybės narės taip pat turėtų apsvarstyti galimybę sukurti bendradarbiavimo ir partnerystės tinklus su paslaugų teikėjais ir gamintojais siekiant keistis informacija, susijusia su nusikalstama veika šios direktyvos taikymo srityje;

| (24) | būtina rinkti palyginamuosius duomenis apie šioje direktyvoje nustatytas nusikalstamas veikas. Atitinkami duomenys turėtų būti pateikiami kompetentingoms specializuotoms Sąjungos agentūroms ir įstaigoms, pavyzdžiui, Europolui ir ENISA atsižvelgiant į jų uždavinius ir informacijos poreikius, kad būtų surinkta išsamesnės informacijos apie elektroninių nusikaltimų mastą ir tinklų bei informacijos saugumą Sąjungos lygiu ir tokiu būdu būtų ieškoma veiksmingesnių reagavimo būdų. Valstybės narės turėtų perduoti Europolui ir Europos kovos su elektroniniu nusikalstamumu centrui informaciją apie nusikalstamų veikų vykdytojų veiklos būdus, kad būtų atliktas elektroninių nusikaltimų grėsmės įvertinimas ir strateginė analizė pagal 2009 m. balandžio 6 d. Tarybos sprendimą 2009/371/TVR dėl Europos policijos biuro (Europolo) įsteigimo (4). Teikiant informaciją gali būti sudarytos palankesnės sąlygos suprasti dabartines ir būsimas grėsmes bei tokiu būdu gali būti prisidėta prie tinkamesnio ir tikslingesnio sprendimų dėl kovos su atakomis prieš informacines sistemas ir jų prevencijos priėmimo proceso; |
| --- | --- |

(24)

būtina rinkti palyginamuosius duomenis apie šioje direktyvoje nustatytas nusikalstamas veikas. Atitinkami duomenys turėtų būti pateikiami kompetentingoms specializuotoms Sąjungos agentūroms ir įstaigoms, pavyzdžiui, Europolui ir ENISA atsižvelgiant į jų uždavinius ir informacijos poreikius, kad būtų surinkta išsamesnės informacijos apie elektroninių nusikaltimų mastą ir tinklų bei informacijos saugumą Sąjungos lygiu ir tokiu būdu būtų ieškoma veiksmingesnių reagavimo būdų. Valstybės narės turėtų perduoti Europolui ir Europos kovos su elektroniniu nusikalstamumu centrui informaciją apie nusikalstamų veikų vykdytojų veiklos būdus, kad būtų atliktas elektroninių nusikaltimų grėsmės įvertinimas ir strateginė analizė pagal 2009 m. balandžio 6 d. Tarybos sprendimą 2009/371/TVR dėl Europos policijos biuro (Europolo) įsteigimo (4). Teikiant informaciją gali būti sudarytos palankesnės sąlygos suprasti dabartines ir būsimas grėsmes bei tokiu būdu gali būti prisidėta prie tinkamesnio ir tikslingesnio sprendimų dėl kovos su atakomis prieš informacines sistemas ir jų prevencijos priėmimo proceso;

| (25) | pagal šią direktyvą Komisija turėtų teikti ataskaitą dėl direktyvos taikymo ir teikti visus būtinus pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais remiantis galėtų būti išplėsta jos taikymo sritis atsižvelgiant į pokyčius elektroninių nusikaltimų srityje. Tokie pokyčiai galėtų apimti technologijų pokyčius, kurie suteiktų galimybę, pavyzdžiui, užtikrinti veiksmingesnį vykdymą atakų prieš informacines sistemas srityje arba kuriais būtų sudarytos palankesnės sąlygos tokių atakų prevencijai ar jų poveikio susilpninimui. Tuo tikslu Komisija turėtų atsižvelgti į atitinkamų subjektų ir visų pirma Europolo ir ENISA parengtas turimas analizes ir ataskaitas; |
| --- | --- |

(25)

pagal šią direktyvą Komisija turėtų teikti ataskaitą dėl direktyvos taikymo ir teikti visus būtinus pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais remiantis galėtų būti išplėsta jos taikymo sritis atsižvelgiant į pokyčius elektroninių nusikaltimų srityje. Tokie pokyčiai galėtų apimti technologijų pokyčius, kurie suteiktų galimybę, pavyzdžiui, užtikrinti veiksmingesnį vykdymą atakų prieš informacines sistemas srityje arba kuriais būtų sudarytos palankesnės sąlygos tokių atakų prevencijai ar jų poveikio susilpninimui. Tuo tikslu Komisija turėtų atsižvelgti į atitinkamų subjektų ir visų pirma Europolo ir ENISA parengtas turimas analizes ir ataskaitas;

| (26) | norint veiksmingai kovoti su elektroniniais nusikaltimais būtina padidinti informacinių sistemų atsparumą imantis tinkamų priemonių, kad jos būtų veiksmingiau apsaugotos nuo kibernetinių atakų. Valstybės narės turėtų imtis reikiamų priemonių tam, kad apsaugotų savo ypatingos svarbos infrastruktūras nuo kibernetinių atakų, be kita ko – apsvarstyti savo informacinių sistemų ir susijusių duomenų apsaugą. Juridinių asmenų vykdomas informacinių sistemų tinkamo lygio apsaugos ir saugumo užtikrinimas, pavyzdžiui, teikiant viešas elektroninių ryšių paslaugas pagal galiojančius Sąjungos teisės aktus privatumo, elektroninių ryšių ir duomenų apsaugos srityje, yra itin svarbus išsamaus požiūrio į veiksmingą kovą su elektroniniais nusikaltimais elementas. Turėtų būti suteikta pakankamo lygio apsauga nuo pagrįstai nustatomos grėsmės ir pažeidžiamumo atsižvelgiant į naujausias konkrečių sektorių žinias ir konkrečias duomenų tvarkymo sąlygas. Tokios apsaugos sąnaudos ir su ja susijusi našta turėtų būti proporcingos žalai, kurią atitinkamiems objektams galėtų padaryti kibernetinė ataka. Valstybės narės raginamos numatyti atitinkamas priemones, kuriomis atsižvelgiant į nacionalinę teisę nustatoma atsakomybė tais atvejais, kai juridinis asmuo akivaizdžiai neužtikrino tinkamo lygio apsaugos nuo kibernetinių atakų; |
| --- | --- |

(26)

norint veiksmingai kovoti su elektroniniais nusikaltimais būtina padidinti informacinių sistemų atsparumą imantis tinkamų priemonių, kad jos būtų veiksmingiau apsaugotos nuo kibernetinių atakų. Valstybės narės turėtų imtis reikiamų priemonių tam, kad apsaugotų savo ypatingos svarbos infrastruktūras nuo kibernetinių atakų, be kita ko – apsvarstyti savo informacinių sistemų ir susijusių duomenų apsaugą. Juridinių asmenų vykdomas informacinių sistemų tinkamo lygio apsaugos ir saugumo užtikrinimas, pavyzdžiui, teikiant viešas elektroninių ryšių paslaugas pagal galiojančius Sąjungos teisės aktus privatumo, elektroninių ryšių ir duomenų apsaugos srityje, yra itin svarbus išsamaus požiūrio į veiksmingą kovą su elektroniniais nusikaltimais elementas. Turėtų būti suteikta pakankamo lygio apsauga nuo pagrįstai nustatomos grėsmės ir pažeidžiamumo atsižvelgiant į naujausias konkrečių sektorių žinias ir konkrečias duomenų tvarkymo sąlygas. Tokios apsaugos sąnaudos ir su ja susijusi našta turėtų būti proporcingos žalai, kurią atitinkamiems objektams galėtų padaryti kibernetinė ataka. Valstybės narės raginamos numatyti atitinkamas priemones, kuriomis atsižvelgiant į nacionalinę teisę nustatoma atsakomybė tais atvejais, kai juridinis asmuo akivaizdžiai neužtikrino tinkamo lygio apsaugos nuo kibernetinių atakų;

| (27) | didelės valstybių narių įstatymų ir baudžiamojo proceso spragos ir skirtumai atakų prieš informacines sistemas srityje gali trukdyti kovoti su organizuotu nusikalstamumu ir terorizmu bei gali apsunkinti veiksmingą policijos ir teisminį bendradarbiavimą šioje srityje. Kadangi šiuolaikinės informacinės sistemos nėra saistomos valstybinių sienų, atakoms prieš tokias sistemas būdingas tarpvalstybinis aspektas, todėl pabrėžiamas poreikis skubiai veikti toliau derinant baudžiamąją teisę šioje srityje. Be to, tinkamai įgyvendinant ir taikant 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2009/948/TVR dėl jurisdikcijos įgyvendinimo kolizijų baudžiamuosiuose procesuose prevencijos ir sprendimo (5), turėtų būti sudarytos palankesnės sąlygos koordinuoti baudžiamąjį persekiojimą dėl atakų prieš informacines sistemas. Valstybės narės, bendradarbiaudamos su Sąjunga, taip pat turėtų siekti gerinti tarptautinį bendradarbiavimą, susijusį su informacinių sistemų, kompiuterinių tinklų ir kompiuterinių duomenų saugumu. Tarptautiniuose susitarimuose, susijusiuose su keitimusi duomenimis, turėtų būti tinkamai atsižvelgta į duomenų perdavimo ir saugojimo saugumą; |
| --- | --- |

(27)

didelės valstybių narių įstatymų ir baudžiamojo proceso spragos ir skirtumai atakų prieš informacines sistemas srityje gali trukdyti kovoti su organizuotu nusikalstamumu ir terorizmu bei gali apsunkinti veiksmingą policijos ir teisminį bendradarbiavimą šioje srityje. Kadangi šiuolaikinės informacinės sistemos nėra saistomos valstybinių sienų, atakoms prieš tokias sistemas būdingas tarpvalstybinis aspektas, todėl pabrėžiamas poreikis skubiai veikti toliau derinant baudžiamąją teisę šioje srityje. Be to, tinkamai įgyvendinant ir taikant 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2009/948/TVR dėl jurisdikcijos įgyvendinimo kolizijų baudžiamuosiuose procesuose prevencijos ir sprendimo (5), turėtų būti sudarytos palankesnės sąlygos koordinuoti baudžiamąjį persekiojimą dėl atakų prieš informacines sistemas. Valstybės narės, bendradarbiaudamos su Sąjunga, taip pat turėtų siekti gerinti tarptautinį bendradarbiavimą, susijusį su informacinių sistemų, kompiuterinių tinklų ir kompiuterinių duomenų saugumu. Tarptautiniuose susitarimuose, susijusiuose su keitimusi duomenimis, turėtų būti tinkamai atsižvelgta į duomenų perdavimo ir saugojimo saugumą;

| (28) | norint veiksmingai kovoti su elektroniniais nusikaltimais, labai svarbu gerinti visos Sąjungos kompetentingų teisėsaugos įstaigų ir teisminių institucijų bendradarbiavimą. Atsižvelgiant į tai turėtų būti skatinama dėti daugiau pastangų, kad atitinkamoms valdžioms institucijoms būtų teikiamas tinkamas mokymas siekiant gerinti supratimą apie elektroninius nusikaltimus ir jų poveikį, ir skatinamas bendradarbiavimas ir keitimasis geriausios praktikos pavyzdžiais, pavyzdžiui, pasitelkiant specializuotas Sąjungos agentūras ir įstaigas. Tokiu mokymu turėtų būti siekiama, inter alia, didinti informuotumą apie įvairias nacionalines teisines sistemas, galimus teisinius ir techninius uždavinius, su kuriais susiduriama vykdant nusikalstamų veikų tyrimą, arba atitinkamų nacionalinių valdžios institucijų kompetencijos pasidalijimą; |
| --- | --- |

(28)

norint veiksmingai kovoti su elektroniniais nusikaltimais, labai svarbu gerinti visos Sąjungos kompetentingų teisėsaugos įstaigų ir teisminių institucijų bendradarbiavimą. Atsižvelgiant į tai turėtų būti skatinama dėti daugiau pastangų, kad atitinkamoms valdžioms institucijoms būtų teikiamas tinkamas mokymas siekiant gerinti supratimą apie elektroninius nusikaltimus ir jų poveikį, ir skatinamas bendradarbiavimas ir keitimasis geriausios praktikos pavyzdžiais, pavyzdžiui, pasitelkiant specializuotas Sąjungos agentūras ir įstaigas. Tokiu mokymu turėtų būti siekiama, inter alia, didinti informuotumą apie įvairias nacionalines teisines sistemas, galimus teisinius ir techninius uždavinius, su kuriais susiduriama vykdant nusikalstamų veikų tyrimą, arba atitinkamų nacionalinių valdžios institucijų kompetencijos pasidalijimą;

| (29) | šia direktyva gerbiamos pagrindinės žmogaus teisės laisvės ir teisės ir laikomasi principų, visų pirma, pripažintų Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje ir Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijoje, įskaitant asmens duomenų apsaugą, teisę į privatų gyvenimą, saviraiškos ir informacijos laisvę, teisę į teisingą bylos nagrinėjimą, nekaltumo prezumpciją ir gynybos teises, taip pat teisėtumo ir nusikalstamos veikos bei sankcijų proporcingumo principų. Visų pirma, šia direktyva siekiama užtikrinti, kad būtų besąlygiškai laikomasi visų tų teisių ir principų, ir ji atitinkamai turi būti įgyvendinama; |
| --- | --- |

(29)

šia direktyva gerbiamos pagrindinės žmogaus teisės laisvės ir teisės ir laikomasi principų, visų pirma, pripažintų Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje ir Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijoje, įskaitant asmens duomenų apsaugą, teisę į privatų gyvenimą, saviraiškos ir informacijos laisvę, teisę į teisingą bylos nagrinėjimą, nekaltumo prezumpciją ir gynybos teises, taip pat teisėtumo ir nusikalstamos veikos bei sankcijų proporcingumo principų. Visų pirma, šia direktyva siekiama užtikrinti, kad būtų besąlygiškai laikomasi visų tų teisių ir principų, ir ji atitinkamai turi būti įgyvendinama;

| (30) | asmens duomenų apsauga yra pagrindinė teisė pagal SESV 16 straipsnio 1 dalį ir Europos Sąjungos Pagrindinių teisių chartijos 8 straipsnį. Todėl asmens duomenų tvarkymas įgyvendinant šią direktyvą turėtų visiškai atitikti atitinkamus Sąjungos teisės aktus dėl duomenų apsaugos; |
| --- | --- |

(30)

asmens duomenų apsauga yra pagrindinė teisė pagal SESV 16 straipsnio 1 dalį ir Europos Sąjungos Pagrindinių teisių chartijos 8 straipsnį. Todėl asmens duomenų tvarkymas įgyvendinant šią direktyvą turėtų visiškai atitikti atitinkamus Sąjungos teisės aktus dėl duomenų apsaugos;

| (31) | pagal Protokolo dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, 3 straipsnį tos valstybės narės pranešė pageidaujančios dalyvauti priimant ir taikant šią direktyvą; |
| --- | --- |

(31)

pagal Protokolo dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, 3 straipsnį tos valstybės narės pranešė pageidaujančios dalyvauti priimant ir taikant šią direktyvą;

| (32) | pagal Protokolo dėl Danijos pozicijos, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šią direktyvą, todėl ji nėra jai privaloma ar taikoma; |
| --- | --- |

(32)

pagal Protokolo dėl Danijos pozicijos, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šią direktyvą, todėl ji nėra jai privaloma ar taikoma;

| (33) | kadangi šios direktyvos tikslų, t. y. užtikrinti, kad visose valstybėse narėse už atakas prieš informacines sistemas būtų taikomos veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios baudžiamosios sankcijos, ir gerinti bei skatinti teisminį bendradarbiavimą, valstybės narės negali deramai pasiekti dėl veiksmo masto ir poveikio ir kadangi tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

(33)

kadangi šios direktyvos tikslų, t. y. užtikrinti, kad visose valstybėse narėse už atakas prieš informacines sistemas būtų taikomos veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios baudžiamosios sankcijos, ir gerinti bei skatinti teisminį bendradarbiavimą, valstybės narės negali deramai pasiekti dėl veiksmo masto ir poveikio ir kadangi tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;

| (34) | šia direktyva siekiama iš dalies pakeisti ir išplėsti 2005 m. vasario 24 d. Tarybos pamatinio sprendimo 2005/222/TVR dėl atakų prieš informacines sistemas (6) nuostatas. Kadangi pakeitimų, kuriuos reikia padaryti, yra daug ir jie yra svarbūs, siekiant aiškumo visas Pamatinis sprendimas 2005/222/TVR turėtų būti pakeistas valstybių narių, dalyvaujančių priimant šią direktyvą, atžvilgiu, |
| --- | --- |

(34)

šia direktyva siekiama iš dalies pakeisti ir išplėsti 2005 m. vasario 24 d. Tarybos pamatinio sprendimo 2005/222/TVR dėl atakų prieš informacines sistemas (6) nuostatas. Kadangi pakeitimų, kuriuos reikia padaryti, yra daug ir jie yra svarbūs, siekiant aiškumo visas Pamatinis sprendimas 2005/222/TVR turėtų būti pakeistas valstybių narių, dalyvaujančių priimant šią direktyvą, atžvilgiu,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Dalykas

Šia direktyva nustatomos būtiniausios taisyklės, susijusios su nusikalstamų veikų apibrėžtimi, ir sankcijos atakų prieš informacines sistemas srityje. Ja taip pat siekiama sudaryti palankesnes sąlygas tokių nusikalstamų veikų prevencijai ir pagerinti teisminių ir kitų kompetentingų institucijų bendradarbiavimą.

2 straipsnis

Sąvokų apibrėžtys

Šioje direktyvoje vartojamos apibrėžtys:

a)   „informacinė sistema“– prietaisas arba tarpusavyje sujungtų ar susijusių prietaisų grupė, iš kurių vienas arba daugiau pagal programą vykdo automatinį kompiuterinių duomenų tvarkymą, taip pat kompiuteriniai duomenys, saugomi, tvarkomi, išrenkami arba perduodami to prietaiso ar grupės prietaisų jo ar jų eksploatacijos, naudojimo, apsaugos ir priežiūros tikslais;

b)   „kompiuteriniai duomenys“– faktai, informacija ar sąvokos, pateiktos tokia forma, kuri tinkama tvarkyti informacinėje sistemoje, įskaitant programą, tinkamą tam, kad informacinė sistema atliktų funkciją;

c)   „juridinis asmuo“– tokį statusą pagal taikytiną teisę turintis juridinis asmuo, išskyrus valstybes ar valstybinės valdžios funkcijas vykdančias viešąsias institucijas arba viešąsias tarptautines organizacijas;

d)   „neturint tam teisės“– elgesys, nurodytas šioje direktyvoje, įskaitant prieigą, įsikišimą ar duomenų perėmimą, kuriam sistemos ar jos dalies savininkas ar kitas teisės turėtojas nesuteikė leidimo, arba kuris neleidžiamas pagal nacionalinę teisę.

3 straipsnis

Neteisėta prieiga prie informacinių sistemų

Valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad už prieigą prie visos informacinės sistemos arba bet kurios jos dalies neturint tam teisės, jei tai padaryta tyčia, būtų baudžiama kaip už nusikalstamą veiką, kai tai padaroma pažeidžiant apsaugos priemonę, bent tais atvejais, kurie nėra mažareikšmiai.

4 straipsnis

Neteisėtas įsikišimas į sistemą

Valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad už rimtą informacinės sistemos veikimo sutrikdymą ar nutraukimą įvedant, perduodant, sugadinant, ištrinant, pažeidžiant, pakeičiant arba pašalinant kompiuterinius duomenis, arba užkertant prieigą prie tokių duomenų, jei tai padaryta tyčia ir neturint tam teisės, būtų baudžiama kaip už nusikalstamą veiką, bent tais atvejais, kurie nėra mažareikšmiai.

5 straipsnis

Neteisėtas įsikišimas į duomenis

Valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad už informacinėje sistemoje esančių kompiuterinių duomenų ištrynimą, sugadinimą, pažeidimą, pakeitimą ar pašalinimą arba prieigos prie tokių duomenų užkirtimą, jei tai padaryta tyčia ir neturint tam teisės, būtų baudžiama kaip už nusikalstamą veiką, bent tais atvejais, kurie nėra mažareikšmiai.

6 straipsnis

Neteisėtas duomenų perėmimas

Valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad už kompiuterinių duomenų, kurie ne viešai perduodami į informacinę sistemą, iš jos ar joje, įskaitant elektromagnetinę spinduliuotę iš tokius kompiuterinius duomenis turinčios informacinės sistemos, perėmimą techninėmis priemonėmis, jei tai padaryta tyčia ir neturint tam teisės, būtų baudžiama kaip už nusikalstamą veiką, bent tais atvejais, kurie nėra mažareikšmiai.

7 straipsnis

Nusikalstamoms veikoms vykdyti naudojamos priemonės

Valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad už toliau nurodytų priemonių ar duomenų gamybą, pardavimą, įsigijimą siekiant naudotis, importą, platinimą arba kitu būdu galimybių naudotis viena iš šių priemonių sudarymą būtų baudžiama kaip už nusikalstamą veiką, bent tais atvejais, kurie nėra mažareikšmiai, jei tai padaryta tyčia, neturint tam teisės ir siekiant, kad jie būtų panaudoti 3–6 straipsniuose nurodytoms nusikalstamoms veikoms vykdyti:

| a) | kompiuterinės programos, skirtos arba pritaikytos pirmiausia siekiant vykdyti bet kurią iš 3–6 straipsniuose nurodytų veikų; |
| --- | --- |

a)

kompiuterinės programos, skirtos arba pritaikytos pirmiausia siekiant vykdyti bet kurią iš 3–6 straipsniuose nurodytų veikų;

| b) | kompiuterio slaptažodžio, prieigos kodo arba panašių duomenų, kuriuos naudojant galima prisijungti prie visos informacines sistemos arba jos dalies. |
| --- | --- |

b)

kompiuterio slaptažodžio, prieigos kodo arba panašių duomenų, kuriuos naudojant galima prisijungti prie visos informacines sistemos arba jos dalies.

8 straipsnis

Kurstymas, bendrininkavimas ir kėsinimasis

1.   Valstybės narės užtikrina, kad už kurstymą padaryti 3–7 straipsniuose nurodytą veiką ar pagalbą ir bendrininkavimą ją darant būtų baudžiama kaip už nusikalstamą veiką.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad už pasikėsinimą padaryti 4 ir 5 straipsniuose nurodytą veiką būtų baudžiama kaip už nusikalstamą veiką.

9 straipsnis

Sankcijos

1.   Valstybės narės imasi reikiamų priemonių užtikrinti, kad už 3–8 straipsniuose nurodytas nusikalstamas veikas būtų taikomos veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios baudžiamosios sankcijos.

2.   Valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad už 3–7 straipsniuose nurodytas nusikalstamas veikas būtų skiriama maksimali ne trumpesnė kaip dvejų metų laisvės atėmimo bausmė, bent tais atvejais, kurie nėra mažareikšmiai.

3.   Valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad už 4 ir 5 straipsniuose nurodytas nusikalstamas veikas, kai jos padaromos tyčia, būtų skiriama maksimali ne trumpesnė kaip trejų metų laisvės atėmimo bausmė, kai dėl 7 straipsnyje nurodytos, būtent tam tikslui skirtos arba pritaikytos priemonės naudojimo nukenčia daug informacinių sistemų.

4.   Valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad už 4 ir 5 straipsniuose nurodytas nusikalstamas veikas būtų skiriama maksimali ne trumpesnė kaip penkerių metų laisvės atėmimo bausmė tuo atveju, jei:

| a) | jos padarytos nusikalstamos organizacijos, kaip apibrėžta Pamatiniame sprendime 2008/841/TVR, neatsižvelgiant į jame nurodytą sankcijos dydį; |
| --- | --- |

a)

jos padarytos nusikalstamos organizacijos, kaip apibrėžta Pamatiniame sprendime 2008/841/TVR, neatsižvelgiant į jame nurodytą sankcijos dydį;

| b) | jomis padaroma didelė žala; arba |
| --- | --- |

b)

jomis padaroma didelė žala; arba

| c) | jos nukreiptos prieš ypatingos svarbos infrastruktūros informacinę sistemą. |
| --- | --- |

c)

jos nukreiptos prieš ypatingos svarbos infrastruktūros informacinę sistemą.

5.   Valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad jei 4 ir 5 straipsniuose nurodytos nusikalstamos veikos įvykdomos piktnaudžiaujant kito asmens duomenimis siekiant įgyti trečiosios šalies pasitikėjimą, tokiu būdu padarant žalą teisėtam tapatybės turėtojui, tai pagal nacionalinę teisę būtų laikoma sunkinančiomis aplinkybėmis, išskyrus tuo atveju, jei tos aplinkybės jau yra taikomos kitai nusikalstamai veikai, už kurią baudžiama pagal nacionalinę teisę.

10 straipsnis

Juridinių asmenų atsakomybė

1.   Valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad juridiniai asmenys galėtų būti patraukti atsakomybėn už 3–8 straipsniuose nurodytas nusikalstamas veikas, kurias jų naudai padarė asmuo, veikęs individualiai arba kaip tokio juridinio asmens struktūros narys ir užimantis to juridinio asmens struktūroje vadovaujamas pareigas, jeigu jis turėjo teisę:

| a) | remiantis įgaliojimu atstovauti juridiniam asmeniui; |
| --- | --- |

a)

remiantis įgaliojimu atstovauti juridiniam asmeniui;

| b) | juridinio asmens vardu priimti sprendimus; |
| --- | --- |

b)

juridinio asmens vardu priimti sprendimus;

| c) | vykdyti kontrolę juridinio asmens struktūroje. |
| --- | --- |

c)

vykdyti kontrolę juridinio asmens struktūroje.

2.   Valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad juridiniai asmenys galėtų būti laikomi atsakingais, jeigu dėl 1 dalyje minimo asmens priežiūros ar kontrolės stokos buvo sudarytos galimybės prižiūrimam asmeniui vykdyti bet kurią iš 3–8 straipsniuose nurodytų nusikalstamų veikų to juridinio asmens naudai.

3.   Juridinių asmenų atsakomybė pagal 1 ir 2 dalis nepanaikina fizinių asmenų, kurie buvo kurios nors iš 3–8 straipsniuose nurodytų nusikalstamų veikų kaltininkai ar kurstytojai, ar bendrininkai, baudžiamosios atsakomybės.

11 straipsnis

Sankcijos juridiniams asmenims

1.   Valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad juridiniam asmeniui, patrauktam atsakomybėn pagal 10 straipsnio 1 dalį, būtų taikomos veiksmingos, proporcingos ir atgrasomosios sankcijos, kurios apima bausmes arba ne baudžiamojo pobūdžio baudas ir gali apimti kitas sankcijas, pavyzdžiui:

| a) | teisės į valstybės teikiamas lengvatas arba pagalbą atėmimą; |
| --- | --- |

a)

teisės į valstybės teikiamas lengvatas arba pagalbą atėmimą;

| b) | laikiną ar nuolatinį teisės verstis komercine veikla atėmimą; |
| --- | --- |

b)

laikiną ar nuolatinį teisės verstis komercine veikla atėmimą;

| c) | teisminės priežiūros skyrimą; |
| --- | --- |

c)

teisminės priežiūros skyrimą;

| d) | teismo paskirtą likvidavimą; |
| --- | --- |

d)

teismo paskirtą likvidavimą;

| e) | laikiną ar galutinį įmonių, kurios buvo naudojamos nusikalstamai veikai įvykdyti, uždarymą. |
| --- | --- |

e)

laikiną ar galutinį įmonių, kurios buvo naudojamos nusikalstamai veikai įvykdyti, uždarymą.

2.   Valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad juridiniam asmeniui, patrauktam atsakomybėn pagal 10 straipsnio 2 dalį, būtų taikomos veiksmingos, proporcingos ir atgrasomosios sankcijos arba kitos priemonės.

12 straipsnis

Jurisdikcija

1.   Valstybės narės nustato savo jurisdikciją 3–8 straipsniuose nurodytoms nusikalstamoms veikoms tais atvejais, kai:

| a) | nusikalstama veika arba jos dalis padaryta jų teritorijoje; arba |
| --- | --- |

a)

nusikalstama veika arba jos dalis padaryta jų teritorijoje; arba

| b) | nusikalstamą veiką padarė vienas iš jų piliečių, bent tais atvejais, kai veiksmas yra nusikalstama veika toje vietoje, kurioje jis buvo įvykdytas. |
| --- | --- |

b)

nusikalstamą veiką padarė vienas iš jų piliečių, bent tais atvejais, kai veiksmas yra nusikalstama veika toje vietoje, kurioje jis buvo įvykdytas.

2.   Nustatydama jurisdikciją pagal 1 dalies a punktą, valstybė narė užtikrina, kad jos jurisdikcijai priklausytų atvejai, kai:

| a) | pažeidėjas nusikalstamą veiką įvykdo fiziškai būdamas jos teritorijoje, nepriklausomai nuo to, ar nusikalstama veika yra nukreipta ar nenukreipta prieš jos teritorijoje esančią informacinę sistemą; arba |
| --- | --- |

a)

pažeidėjas nusikalstamą veiką įvykdo fiziškai būdamas jos teritorijoje, nepriklausomai nuo to, ar nusikalstama veika yra nukreipta ar nenukreipta prieš jos teritorijoje esančią informacinę sistemą; arba

| b) | nusikalstama veika yra nukreipta prieš jos teritorijoje esančią informacinę sistemą nepriklausomai nuo to, ar pažeidėjas nusikalstamą veiką daro fiziškai būdamas jos teritorijoje. |
| --- | --- |

b)

nusikalstama veika yra nukreipta prieš jos teritorijoje esančią informacinę sistemą nepriklausomai nuo to, ar pažeidėjas nusikalstamą veiką daro fiziškai būdamas jos teritorijoje.

3.   Valstybė narė praneša Komisijai, jeigu ji nusprendžia nustatyti papildomą jurisdikciją dėl 3–8 straipsniuose nurodytos nusikalstamos veikos, padarytos už jos teritorijos ribų, įskaitant, kai:

| a) | pažeidėjo įprastinė gyvenamoji vieta yra jos teritorijoje; arba |
| --- | --- |

a)

pažeidėjo įprastinė gyvenamoji vieta yra jos teritorijoje; arba

| b) | nusikalstama veika padaryta juridinio asmens, įsisteigusio jos teritorijoje, naudai. |
| --- | --- |

b)

nusikalstama veika padaryta juridinio asmens, įsisteigusio jos teritorijoje, naudai.

13 straipsnis

Keitimasis informacija

1.   Siekdamos keistis informacija apie 3–8 straipsniuose nurodytas nusikalstamas veikas, valstybės narės užtikrina, kad jos turėtų veikiantį nacionalinį informacinį punktą ir, kad jos naudotųsi esamu informacinių punktų, veikiančių ištisą parą be poilsio dienų, tinklu. Valstybės narės taip pat užtikrina, kad jos turėtų procedūras, kad skubių prašymų dėl pagalbos atvejais kompetentingos valdžios institucijos galėtų per ne ilgesnį nei aštuonių valandų laikotarpį nuo prašymo gavimo bent nurodyti, ar į prašymą bus atsakyta, bei kokia forma ir kada bus pateiktas toks atsakymas.

2.   Valstybės narės informuoja Komisiją apie paskirtus informacinius punktus, nurodytus 1 dalyje. Komisija šią informaciją perduoda kitoms valstybėms narėms ir kompetentingoms specializuotoms Sąjungos agentūroms ir įstaigoms.

3.   Valstybės narės imasi būtinų priemonių, kad užtikrintų galimybę naudotis tinkamais pranešimų teikimo kanalais siekiant sudaryti palankesnes sąlygas nedelsiant pranešti kompetentingoms nacionalinėms valdžios institucijoms apie 3–6 straipsniuose nurodytas nusikalstamas veikas.

14 straipsnis

Stebėjimas ir statistika

1.   Valstybės narės užtikrina, kad būtų parengta sistema statistiniams duomenims apie 3–7 straipsniuose nurodytas veikas registruoti, rengti ir teikti.

2.   1 dalyje nurodyti statistiniai duomenys apima bent jau esamus duomenis apie veikų, nurodytų 3–7 straipsniuose, kurias užregistravo valstybės narės, skaičių ir kiek asmenų patraukta baudžiamojon atsakomybėn ir nuteista už 3–7 straipsniuose nurodytas veikas.

3.   Pagal šį straipsnį surinktus duomenis valstybės narės perduoda Komisijai. Komisija užtikrina, kad būtų skelbiama bendra šių statistikos ataskaitų apžvalga ir kad ji būtų perduodama kompetentingoms specializuotoms Sąjungos agentūroms ir įstaigoms.

15 straipsnis

Pamatinio sprendimo 2005/222/TVR pakeitimas

Pamatinis sprendimas 2005/222/TVR yra pakeičiamas šia direktyva valstybių narių, dalyvaujančių priimant šią direktyvą, atžvilgiu, nedarant poveikio valstybių narių įsipareigojimams, susijusiems su pamatinio sprendimo perkėlimo į nacionalinę teisę terminu.

Valstybių narių, dalyvaujančių priimant šia direktyvą, atžvilgiu nuorodos į Pamatinį sprendimą 2005/222/TVR laikomos nuorodomis į šią direktyvą.

16 straipsnis

Perkėlimas į nacionalinę teisę

1.   Valstybės narės užtikrina, kad įsigaliotų įstatymai ir kiti teisės aktai, būtini, kad šios direktyvos būtų laikomasi ne vėliau kaip nuo 2015 m. rugsėjo 4 d.

2.   Valstybės narės perduoda Komisijai priemonių, kuriomis į jų nacionalinę teisę perkeliamos šia direktyva joms nustatytos pareigos, tekstą.

3.   Valstybės narės, patvirtindamos tas priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

17 straipsnis

Ataskaitų teikimas

Komisija iki 2017 m. rugsėjo 4 d. Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą, kurioje įvertinama, kokiu mastu valstybės narės ėmėsi šiai direktyvai įgyvendinti būtinų priemonių, ir, jei būtina, pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų. Komisija taip pat atsižvelgia į techninę ir teisinę raidą elektroninių nusikaltimų srityje, visų pirma kiek tai susiję su šios direktyvos taikymo sritimi.

18 straipsnis

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

19 straipsnis

Adresatai

Ši direktyva pagal Sutartis skirta valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2013 m. rugpjūčio 12 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

M. SCHULZ

Tarybos vardu

Pirmininkas

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  OL C 218, 2011 7 23, p. 130.

1

(2)  2013 m. liepos 4 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2013 m. liepos 22 d. Tarybos sprendimas.

2

(3)  OL L 300, 2008 11 11, p. 42.

3

(4)  OL L 121, 2009 5 15, p. 37.

4

(5)  OL L 328, 2009 12 15, p. 42.

5

(6)  OL L 69, 2005 3 16, p. 67.

6

---

SPRENDIMAI

| 14.8.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 218/15 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 218/15

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS Nr. 778/2013/ES

2013 m. rugpjūčio 12 d.

kuriuo Gruzijai suteikiama papildoma makrofinansinė pagalba

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 212 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros atsižvelgdami į 2013 m. birželio 26 d. Taikymosi komiteto patvirtintą bendrą projektą (1),

kadangi:

| (1) | Gruzijos ir Europos Sąjungos santykių pagrindas – Europos kaimynystės politika. 2006 m. Bendrija ir Gruzija susitarė dėl Europos kaimynystės politikos veiksmų plano, kuriame nustatyti ES ir Gruzijos santykių vidutinės trukmės laikotarpio prioritetai. 2010 m. Sąjunga ir Gruzija pradėjo derybas dėl asociacijos susitarimo, kuris, kaip tikimasi, pakeis šiuo metu galiojantį ES ir Gruzijos Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą (2). ES ir Gruzijos santykius dar labiau sustiprino neseniai pradėta Rytų partnerystė; |
| --- | --- |

(1)

Gruzijos ir Europos Sąjungos santykių pagrindas – Europos kaimynystės politika. 2006 m. Bendrija ir Gruzija susitarė dėl Europos kaimynystės politikos veiksmų plano, kuriame nustatyti ES ir Gruzijos santykių vidutinės trukmės laikotarpio prioritetai. 2010 m. Sąjunga ir Gruzija pradėjo derybas dėl asociacijos susitarimo, kuris, kaip tikimasi, pakeis šiuo metu galiojantį ES ir Gruzijos Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą (2). ES ir Gruzijos santykius dar labiau sustiprino neseniai pradėta Rytų partnerystė;

| (2) | 2008 m. rugsėjo 1 d. neeiliniame Europos Vadovų Tarybos susitikime buvo patvirtintas Sąjungos pasiryžimas po 2008 m. rugpjūčio mėn. įvykusio ginkluoto Gruzijos ir Rusijos Federacijos konflikto stiprinti ES ir Gruzijos santykius; |
| --- | --- |

(2)

2008 m. rugsėjo 1 d. neeiliniame Europos Vadovų Tarybos susitikime buvo patvirtintas Sąjungos pasiryžimas po 2008 m. rugpjūčio mėn. įvykusio ginkluoto Gruzijos ir Rusijos Federacijos konflikto stiprinti ES ir Gruzijos santykius;

| (3) | nuo 2008 m. trečio ketvirčio Gruzijos ekonomikai įtaką darė tarptautinė finansų krizė: mažėjo gamyba ir biudžeto pajamos bei didėjo išorės finansavimo poreikiai; |
| --- | --- |

(3)

nuo 2008 m. trečio ketvirčio Gruzijos ekonomikai įtaką darė tarptautinė finansų krizė: mažėjo gamyba ir biudžeto pajamos bei didėjo išorės finansavimo poreikiai;

| (4) | 2008 m. spalio 22 d. surengtoje Tarptautinėje donorų konferencijoje tarptautinė bendrija įsipareigojo remti Gruzijos ekonomikos atgaivinimą, atsižvelgiant į Jungtinių Tautų ir Pasaulio banko atliktą bendrą poreikių vertinimą; |
| --- | --- |

(4)

2008 m. spalio 22 d. surengtoje Tarptautinėje donorų konferencijoje tarptautinė bendrija įsipareigojo remti Gruzijos ekonomikos atgaivinimą, atsižvelgiant į Jungtinių Tautų ir Pasaulio banko atliktą bendrą poreikių vertinimą;

| (5) | Sąjunga paskelbė, kad ji Gruzijai skirs iki 500 mln. EUR finansinę pagalbą; |
| --- | --- |

(5)

Sąjunga paskelbė, kad ji Gruzijai skirs iki 500 mln. EUR finansinę pagalbą;

| (6) | Gruzijos ekonomikos koregavimas ir atgaivinimas remiamas Tarptautinio valiutos fondo (TVF) finansine pagalba. 2008 m. rugsėjo mėn. Gruzijos valdžios institucijos susitarė su TVF dėl 750 mln. USD rezervinio susitarimo Gruzijos ekonomikai remti, padarant būtinus koregavimus atsižvelgiant į finansų krizę; |
| --- | --- |

(6)

Gruzijos ekonomikos koregavimas ir atgaivinimas remiamas Tarptautinio valiutos fondo (TVF) finansine pagalba. 2008 m. rugsėjo mėn. Gruzijos valdžios institucijos susitarė su TVF dėl 750 mln. USD rezervinio susitarimo Gruzijos ekonomikai remti, padarant būtinus koregavimus atsižvelgiant į finansų krizę;

| (7) | ekonominei padėčiai Gruzijoje dar labiau pablogėjus ir kilus būtinybei peržiūrėti ekonomines prielaidas, kuriomis grindžiama TVF programa, taip pat išaugus Gruzijos išorės finansavimo poreikiams, Gruzija ir TVF susitarė 424 mln. USD padidinti rezerviniame susitarime numatytą paskolos sumą; šį susitarimą TVF valdyba patvirtino 2009 m. rugpjūčio mėn.; |
| --- | --- |

(7)

ekonominei padėčiai Gruzijoje dar labiau pablogėjus ir kilus būtinybei peržiūrėti ekonomines prielaidas, kuriomis grindžiama TVF programa, taip pat išaugus Gruzijos išorės finansavimo poreikiams, Gruzija ir TVF susitarė 424 mln. USD padidinti rezerviniame susitarime numatytą paskolos sumą; šį susitarimą TVF valdyba patvirtino 2009 m. rugpjūčio mėn.;

| (8) | Sąjunga 2010–2012 m. pagal Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę (EKPP) skyrė Gruzijai paramos biudžetui dotacijų vidutiniškai 24 mln. EUR per metus; |
| --- | --- |

(8)

Sąjunga 2010–2012 m. pagal Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę (EKPP) skyrė Gruzijai paramos biudžetui dotacijų vidutiniškai 24 mln. EUR per metus;

| (9) | atsižvelgdama į savo blogėjančią ekonominę padėtį ir perspektyvas, Gruzija paprašė Sąjungos makrofinansinės pagalbos; |
| --- | --- |

(9)

atsižvelgdama į savo blogėjančią ekonominę padėtį ir perspektyvas, Gruzija paprašė Sąjungos makrofinansinės pagalbos;

| (10) | atsižvelgiant į tai, kad Gruzijos mokėjimų balanse tebėra likutinis finansavimo deficitas, makrofinansinė pagalba yra laikoma tinkama priemone reaguojant į Gruzijos prašymą dabartinėmis išskirtinėmis aplinkybėmis padėti stabilizuoti ekonomiką kartu įgyvendinant dabartinę TVF programą; |
| --- | --- |

(10)

atsižvelgiant į tai, kad Gruzijos mokėjimų balanse tebėra likutinis finansavimo deficitas, makrofinansinė pagalba yra laikoma tinkama priemone reaguojant į Gruzijos prašymą dabartinėmis išskirtinėmis aplinkybėmis padėti stabilizuoti ekonomiką kartu įgyvendinant dabartinę TVF programą;

| (11) | Sąjungos makrofinansinė pagalba, kuri bus skiriama Gruzijai (toliau – Sąjungos makrofinansinė pagalba) turėtų ne tik papildyti TVF ir Pasaulio banko programas bei išteklius, bet ir užtikrinti Sąjungos dalyvavimo pridėtinę vertę; |
| --- | --- |

(11)

Sąjungos makrofinansinė pagalba, kuri bus skiriama Gruzijai (toliau – Sąjungos makrofinansinė pagalba) turėtų ne tik papildyti TVF ir Pasaulio banko programas bei išteklius, bet ir užtikrinti Sąjungos dalyvavimo pridėtinę vertę;

| (12) | Komisija turėtų užtikrinti, kad Sąjungos makrofinansinė pagalba teisiškai ir iš esmės atitiktų priemones, kurių imtasi įvairiose išorės veiksmų srityse, bei kitų susijusių Sąjungos sričių politiką; |
| --- | --- |

(12)

Komisija turėtų užtikrinti, kad Sąjungos makrofinansinė pagalba teisiškai ir iš esmės atitiktų priemones, kurių imtasi įvairiose išorės veiksmų srityse, bei kitų susijusių Sąjungos sričių politiką;

| (13) | įgyvendinant konkrečius Sąjungos makrofinansinės pagalbos tikslus turėtų būti stiprinamas veiksmingumas, skaidrumas ir atskaitomybė. Komisija turėtų reguliariai stebėti, kaip įgyvendinami tie tikslai; |
| --- | --- |

(13)

įgyvendinant konkrečius Sąjungos makrofinansinės pagalbos tikslus turėtų būti stiprinamas veiksmingumas, skaidrumas ir atskaitomybė. Komisija turėtų reguliariai stebėti, kaip įgyvendinami tie tikslai;

| (14) | sąlygos, kuriomis grindžiamas Sąjungos makrofinansinės pagalbos teikimas, turėtų atitikti pagrindinius Sąjungos politikos Gruzijos atžvilgiu principus ir tikslus; |
| --- | --- |

(14)

sąlygos, kuriomis grindžiamas Sąjungos makrofinansinės pagalbos teikimas, turėtų atitikti pagrindinius Sąjungos politikos Gruzijos atžvilgiu principus ir tikslus;

| (15) | siekiant užtikrinti veiksmingą Sąjungos finansinių interesų, susijusių su šia Sąjungos makrofinansine pagalba, apsaugą, būtina, kad Gruzija patvirtintų tinkamas priemones, susijusias su sukčiavimo, korupcijos ir kitų su ta pagalba susijusių pažeidimų prevencija ir kova su jais. Taip pat būtina, kad Komisija vykdytų tinkamus patikrinimus, o Audito Rūmai – tinkamą auditą; |
| --- | --- |

(15)

siekiant užtikrinti veiksmingą Sąjungos finansinių interesų, susijusių su šia Sąjungos makrofinansine pagalba, apsaugą, būtina, kad Gruzija patvirtintų tinkamas priemones, susijusias su sukčiavimo, korupcijos ir kitų su ta pagalba susijusių pažeidimų prevencija ir kova su jais. Taip pat būtina, kad Komisija vykdytų tinkamus patikrinimus, o Audito Rūmai – tinkamą auditą;

| (16) | Sąjungos makrofinansinės pagalbos suteikimas nedaro poveikio biudžeto valdymo institucijos galioms; |
| --- | --- |

(16)

Sąjungos makrofinansinės pagalbos suteikimas nedaro poveikio biudžeto valdymo institucijos galioms;

| (17) | Sąjungos makrofinansinę pagalbą turėtų administruoti Komisija. Siekiant užtikrinti, kad Europos Parlamentas bei Ekonomikos ir finansų komitetas galėtų stebėti, kaip įgyvendinamas šis sprendimas, Komisija turėtų juos reguliariai informuoti apie su Sąjungos makrofinansine pagalba susijusius pokyčius ir pateikti jiems atitinkamus dokumentus; |
| --- | --- |

(17)

Sąjungos makrofinansinę pagalbą turėtų administruoti Komisija. Siekiant užtikrinti, kad Europos Parlamentas bei Ekonomikos ir finansų komitetas galėtų stebėti, kaip įgyvendinamas šis sprendimas, Komisija turėtų juos reguliariai informuoti apie su Sąjungos makrofinansine pagalba susijusius pokyčius ir pateikti jiems atitinkamus dokumentus;

| (18) | siekiant užtikrinti vienodas šio sprendimo įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (3); |
| --- | --- |

(18)

siekiant užtikrinti vienodas šio sprendimo įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (3);

| (19) | šiame kontekste primenama, kad to reglamento tikslais patariamoji procedūra pagal bendrą taisyklę turėtų būti taikoma visais atvejais, išskyrus tuos, kurie numatyti pagal tą reglamentą. Atsižvelgiant į didesnių nei 90 mln. EUR riba operacijų galimai svarbų poveikį, tinkama, kad šioms operacijoms būtų taikoma nagrinėjimo procedūra. Atsižvelgiant į Sąjungos makrofinansinės pagalbos Gruzijai sumą, priimant susitarimo memorandumą ar sumažinant, sustabdant ar panaikinant pagalbą turėtų būti taikoma patariamoji procedūra, |
| --- | --- |

(19)

šiame kontekste primenama, kad to reglamento tikslais patariamoji procedūra pagal bendrą taisyklę turėtų būti taikoma visais atvejais, išskyrus tuos, kurie numatyti pagal tą reglamentą. Atsižvelgiant į didesnių nei 90 mln. EUR riba operacijų galimai svarbų poveikį, tinkama, kad šioms operacijoms būtų taikoma nagrinėjimo procedūra. Atsižvelgiant į Sąjungos makrofinansinės pagalbos Gruzijai sumą, priimant susitarimo memorandumą ar sumažinant, sustabdant ar panaikinant pagalbą turėtų būti taikoma patariamoji procedūra,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Sąjunga, siekdama padėti Gruzijai stabilizuoti ekonomiką ir patenkinti jos mokėjimų balanso poreikius, kaip nustatyta dabartinėje TVF programoje, suteikia Gruzijai maksimalią 46 mln. EUR makrofinansinę pagalbą. Iš tos maksimalios sumos iki 23 mln. EUR teikiama dotacijų forma, o iki 23 mln. EUR – paskolų forma. Sąjungos makrofinansinė pagalba bus išmokėta, jei Sąjungos 2013 m. biudžetą patvirtins biudžeto valdymo institucija.

2.   Komisijai suteikiami įgaliojimai Sąjungos vardu pasiskolinti reikalingus išteklius Sąjungos makrofinansinės pagalbos paskolos komponentui finansuoti. Paskolos grąžinimo terminas – ne ilgesnis kaip 15 metų.

3.   Sąjungos makrofinansinės pagalbos mokėjimą administruoja Komisija, laikydamasi TVF ir Gruzijos sudarytų sutarčių ir susitarimų bei pagrindinių ekonomikos reformos principų ir tikslų, išdėstytų ES ir Gruzijos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarime. Komisija reguliariai informuoja Europos Parlamentą bei Ekonomikos ir finansų komitetą apie Sąjungos makrofinansinės pagalbos administravimo pokyčius ir pateikia jiems atitinkamus dokumentus.

4.   Sąjungos makrofinansinė pagalba teikiama dvejų metų ir šešių mėnesių laikotarpiu nuo pirmos 2 straipsnio 1 dalyje nurodyto susitarimo memorandumo įsigaliojimo dienos.

2 straipsnis

1.   Komisija pagal 6 straipsnio 2 dalyje nurodytą patariamąją procedūrą priima susitarimo memorandumą, kuriame nustatomos ekonominės politikos ir finansinės sąlygos, taikomos Sąjungos makrofinansinei pagalbai, įskaitant šių sąlygų įvykdymo tvarkaraštį. Ekonominės politikos ir finansinės sąlygos, nustatytos susitarimo memorandume, turi atitikti 1 straipsnio 3 dalyje nurodytas sutartis ar susitarimus. Tomis sąlygomis turi būti siekiama visų pirma pagerinti Sąjungos makrofinansinės pagalbos veiksmingumą, skaidrumą ir atskaitomybę, įskaitant Gruzijos valstybės finansų valdymo sistemas. Komisija reguliariai stebi pažangą siekiant tų tikslų. Išsamios Sąjungos makrofinansinės pagalbos finansinės sąlygos nustatomos dotacijos ir paskolos susitarimuose, dėl kurių turės susitarti Komisija ir Gruzijos valdžios institucijos.

2.   Sąjungos makrofinansinės pagalbos įgyvendinimo laikotarpiu Komisija stebi, ar su tokia pagalba susiję Gruzijos finansiniai mechanizmai, administracinės procedūros ir vidaus bei išorės kontrolės mechanizmai yra patikimi, taip pat, ar Gruzija laikosi sutarto tvarkaraščio.

3.   Komisija reguliariai tikrina, ar Gruzijos ekonominė politika atitinka Sąjungos makrofinansinės pagalbos tikslus ir ar tinkamai vykdomos sutartos ekonominės politikos sąlygos. Tuo tikslu Komisija glaudžiai bendradarbiauja su TVF ir Pasaulio banku, o prireikus – su Ekonomikos ir finansų komitetu.

3 straipsnis

1.   Laikydamasi 2 dalyje nustatytų sąlygų, Komisija Sąjungos makrofinansinę pagalbą suteikia dviem dalimis – kiekvieną dalį sudaro dotacija ir paskola. Kiekvienos dalies dydis nustatomas susitarimo memorandume.

2.   Komisija sprendimą dėl dalių išmokėjimo priima atsižvelgdama į tai, ar yra tinkamai išpildytos ekonominės politikos ir finansinės sąlygos, dėl kurių susitarta susitarimo memorandume. Antroji dalis išmokama ne anksčiau nei po trijų mėnesių po pirmosios dalies išmokėjimo.

3.   Sąjungos lėšos mokamos Gruzijos nacionaliniam bankui. Remiantis susitarimo memorandumo nuostatomis, dėl kurių bus susitarta, įskaitant likutinių biudžeto finansavimo poreikių patvirtinimą, Sąjungos lėšos gali būti pervedamos į Gruzijos iždą, kuris yra galutinis pagalbos gavėjas.

4 straipsnis

1.   Su Sąjungos makrofinansinės pagalbos paskolos komponentu susijusios skolinimosi ir skolinimo operacijos atliekamos eurais, taikant tą pačią lėšų įskaitymo dieną, ir jos neįtraukia Sąjungos į jokį paskolos grąžinimo terminų keitimą, nesukelia Sąjungai jokios valiutos kurso ar palūkanų normos rizikos arba bet kurios kokios nors kitos komercinės rizikos.

2.   Jei Gruzija to prašo, Komisija imasi būtinų priemonių, siekdama užtikrinti, kad į paskolos terminus ir sąlygas būtų įtraukta išankstinio grąžinimo sąlyga ir kad ji atitiktų atitinkamą į Komisijos skolinimosi operacijų terminus ir sąlygas įtrauktą sąlygą.

3.   Esant palankioms aplinkybėms sumažinti paskolos palūkanų normą ir jei Gruzija to prašo, Komisija gali refinansuoti visą ar dalį jos pradinės paskolos arba gali pakeisti atitinkamas finansines sąlygas. Refinansavimo arba pakeitimo operacijos atliekamos laikantis 1 dalyje nustatytų sąlygų, ir dėl jų neturi būti pratęstas vidutinis atitinkamos paskolos grąžinimo terminas arba padidinta refinansavimo arba pakeitimo operacijos dieną likusi mokėtino kapitalo suma.

4.   Visas Sąjungos patirtas išlaidas, kurios susijusios su skolinimosi ir skolinimo operacijomis pagal šį sprendimą, padengia Gruzija.

5.   Komisija informuoja Europos Parlamentą bei Ekonomikos ir finansų komitetą apie 2 ir 3 dalyse nurodytų operacijų eigą.

5 straipsnis

Sąjungos makrofinansinė pagalba įgyvendinama pagal 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių (4) ir jo įgyvendinimo taisykles (5). Susitarimo memorandume ir paskolos bei dotacijos susitarimuose, dėl kurių turi būti susitarta su Gruzijos valdžios institucijomis, visų pirma numatomos konkrečios priemonės, susijusios su sukčiavimo, korupcijos ir bet kurių kitų Sąjungos makrofinansinei pagalbai poveikį darančių pažeidimų prevencija ir kova su jais. Siekiant užtikrinti didesnį lėšų administravimo ir mokėjimo skaidrumą, susitarimo memorandume ir paskolos bei dotacijų susitarimuose taip pat numatoma Komisijos, įskaitant Europos kovos su sukčiavimu tarnybą, vykdomi patikrinimai, apimantys patikrinimus ir inspektavimus vietoje. Tuose dokumentuose taip pat numatomas Audito Rūmų atliekamas auditas, įskaitant prireikus auditą vietoje.

6 straipsnis

1.   Komisijai padeda komitetas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 4 straipsnis.

7 straipsnis

1.   Ne vėliau kaip kiekvienų metų birželio 30 d. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia šio sprendimo įgyvendinimo praėjusiais metais ataskaitą, įskaitant to įgyvendinimo vertinimą. Ataskaitoje nurodomas susitarimo memorandume išdėstytų ekonominės politikos ir finansinių sąlygų, Gruzijos vykdomos ekonominės ir fiskalinės veiklos rezultatų ir Komisijos sprendimų išmokėti Sąjungos makrofinansinės pagalbos dalis ryšys.

2.   Ne vėliau kaip per dvejus metus nuo 1 straipsnio 4 dalyje nurodyto pagalbos teikimo laikotarpio pabaigos Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ex post įvertinimo ataskaitą.

8 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Priimta Briuselyje 2013 m. rugpjūčio 12 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

M. SCHULZ

Tarybos vardu

Pirmininkas

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  2011 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento pozicija (OL C 377 E, 2012 12 7, p. 211) ir 2012 m. gegužės 10 d. per pirmąjį svarstymą priimta Tarybos pozicija (OL C 291 E, 2012 9 27, p. 1). 2012 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje). 2013 m. liepos 4 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2013 m. liepos 9 d. Tarybos sprendimas.

1

(2)  Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Gruzijos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimas (OL L 205, 1999 8 4, p. 3).

2

(3)  OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

3

(4)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

4

(5)  2012 m. spalio 29 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 1268/2012 dėl Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 taikymo taisyklių (OL L 362, 2012 12 31, p. 1).

5

---

Bendras Europos Parlamento ir Tarybos pareiškimas, priimtas kartu su sprendimu, kuriuo Gruzijai suteikiama papildoma makrofinansinė pagalba

Europos Parlamentas ir Taryba:

| — | susitaria, kad sprendimo, kuriuo Gruzijai suteikiama papildoma makrofinansinė pagalba, priėmimas turėtų būti vertinamas atsižvelgiant į tai, kad reikalingas pagrindas, kuriuo turėtų būti užtikrinami patikimi ir veiksmingi sprendimai dėl makrofinansinės pagalbos teikimo trečiosioms šalims; |
| --- | --- |

—

susitaria, kad sprendimo, kuriuo Gruzijai suteikiama papildoma makrofinansinė pagalba, priėmimas turėtų būti vertinamas atsižvelgiant į tai, kad reikalingas pagrindas, kuriuo turėtų būti užtikrinami patikimi ir veiksmingi sprendimai dėl makrofinansinės pagalbos teikimo trečiosioms šalims;

| — | susitaria, kad sprendimų dėl būsimų makrofinansinės pagalbos operacijų priėmimas turėtų būti paremtas toliau išdėstytais svarstymais ir principais dėl Sąjungos makrofinansinės pagalbos suteikimo reikalavimus atitinkančioms trečiosioms šalims ir teritorijoms, nedarant poveikio teisėkūros iniciatyvos teisei ir būsimoms galimoms šių svarstymų ir principų teisinėms formoms; |
| --- | --- |

—

susitaria, kad sprendimų dėl būsimų makrofinansinės pagalbos operacijų priėmimas turėtų būti paremtas toliau išdėstytais svarstymais ir principais dėl Sąjungos makrofinansinės pagalbos suteikimo reikalavimus atitinkančioms trečiosioms šalims ir teritorijoms, nedarant poveikio teisėkūros iniciatyvos teisei ir būsimoms galimoms šių svarstymų ir principų teisinėms formoms;

| — | įsipareigoja visapusiškai įtraukti šiuos svarstymus ir principus į būsimus atskirai priimamus sprendimus dėl Sąjungos makrofinansinės pagalbos teikimo. |
| --- | --- |

—

įsipareigoja visapusiškai įtraukti šiuos svarstymus ir principus į būsimus atskirai priimamus sprendimus dėl Sąjungos makrofinansinės pagalbos teikimo.

A DALIS.   SVARSTYMAI

| (1) | Sąjunga yra pagrindinė ekonominės, finansinės ir techninės pagalbos trečiosioms šalims teikėja. Sąjungos makrofinansinė pagalba (makrofinansinė pagalba) pasirodė esanti veiksminga ekonomikos stabilizavimo priemonė ir struktūrinių reformų varomoji jėga tokią pagalbą gaunančiose trečiosiose šalyse ir teritorijose (pagalbos gavėjai). Pagal bendrą Sąjungos politiką šalių kandidačių, potencialių šalių kandidačių ir kaimyninių šalių atžvilgiu Sąjunga turėtų galėti toms šalims teikti makrofinansinę pagalbą siekdama kurti bendrą stabilumo, saugumo ir gerovės erdvę. |
| --- | --- |

(1)

Sąjunga yra pagrindinė ekonominės, finansinės ir techninės pagalbos trečiosioms šalims teikėja. Sąjungos makrofinansinė pagalba (makrofinansinė pagalba) pasirodė esanti veiksminga ekonomikos stabilizavimo priemonė ir struktūrinių reformų varomoji jėga tokią pagalbą gaunančiose trečiosiose šalyse ir teritorijose (pagalbos gavėjai). Pagal bendrą Sąjungos politiką šalių kandidačių, potencialių šalių kandidačių ir kaimyninių šalių atžvilgiu Sąjunga turėtų galėti toms šalims teikti makrofinansinę pagalbą siekdama kurti bendrą stabilumo, saugumo ir gerovės erdvę.

| (2) | Makrofinansinė pagalba turėtų būti grindžiama Europos Parlamento ir Tarybos ad hoc sprendimais dėl konkrečių šalių. Šiais principais siekiama didinti proceso, kurio metu priimami ir įgyvendinami tokie sprendimai, veiksmingumą ir efektyvumą, gerinti pagalbos gavėjų politinių išankstinių sąlygų dėl makrofinansinės pagalbos suteikimo įgyvendinimą ir didinti šios paramos skaidrumą ir demokratinę kontrolę. |
| --- | --- |

(2)

Makrofinansinė pagalba turėtų būti grindžiama Europos Parlamento ir Tarybos ad hoc sprendimais dėl konkrečių šalių. Šiais principais siekiama didinti proceso, kurio metu priimami ir įgyvendinami tokie sprendimai, veiksmingumą ir efektyvumą, gerinti pagalbos gavėjų politinių išankstinių sąlygų dėl makrofinansinės pagalbos suteikimo įgyvendinimą ir didinti šios paramos skaidrumą ir demokratinę kontrolę.

| (3) | Savo 2003 m. birželio 3 d. rezoliucijoje dėl makrofinansinės pagalbos trečiosioms šalims įgyvendinimo Europos Parlamentas paragino priimti pagrindų reglamentą dėl makrofinansinės pagalbos, kad būtų paspartintas sprendimų priėmimo procesas ir sukurtas oficialus ir skaidrus šios finansinės priemonės pagrindas. |
| --- | --- |

(3)

Savo 2003 m. birželio 3 d. rezoliucijoje dėl makrofinansinės pagalbos trečiosioms šalims įgyvendinimo Europos Parlamentas paragino priimti pagrindų reglamentą dėl makrofinansinės pagalbos, kad būtų paspartintas sprendimų priėmimo procesas ir sukurtas oficialus ir skaidrus šios finansinės priemonės pagrindas.

| (4) | 2002 m. spalio 8 d. Tarybos išvadose nustatyti kriterijai (vadinamieji Ženvalio kriterijai), kuriais turi būti vadovaujamasi vykdant makrofinansinės pagalbos operacijas. Šiuos kriterijus reikėtų atnaujinti ir paaiškinti, be kita ko, atsižvelgiant į kriterijus dėl tinkamos paramos formos nustatymo (paskola, dotacija ar jų derinys). |
| --- | --- |

(4)

2002 m. spalio 8 d. Tarybos išvadose nustatyti kriterijai (vadinamieji Ženvalio kriterijai), kuriais turi būti vadovaujamasi vykdant makrofinansinės pagalbos operacijas. Šiuos kriterijus reikėtų atnaujinti ir paaiškinti, be kita ko, atsižvelgiant į kriterijus dėl tinkamos paramos formos nustatymo (paskola, dotacija ar jų derinys).

| (5) | Nustačius šiuos principus Sąjungai turėtų būti sudarytos sąlygos greitai teikti makrofinansinę pagalbą, visų pirma kai dėl tam tikrų aplinkybių reikalingi skubūs veiksmai, ir padidinti makrofinansinės pagalbos įgyvendinimui taikomų kriterijų aiškumą ir skaidrumą. |
| --- | --- |

(5)

Nustačius šiuos principus Sąjungai turėtų būti sudarytos sąlygos greitai teikti makrofinansinę pagalbą, visų pirma kai dėl tam tikrų aplinkybių reikalingi skubūs veiksmai, ir padidinti makrofinansinės pagalbos įgyvendinimui taikomų kriterijų aiškumą ir skaidrumą.

| (6) | Komisija turėtų užtikrinti, kad makrofinansinė pagalba atitiktų įvairių išorės veiksmų sričių principus, tikslus bei priemones ir kitą susijusią Sąjungos politiką. |
| --- | --- |

(6)

Komisija turėtų užtikrinti, kad makrofinansinė pagalba atitiktų įvairių išorės veiksmų sričių principus, tikslus bei priemones ir kitą susijusią Sąjungos politiką.

| (7) | Makrofinansine pagalba turėtų būti remiama Sąjungos išorės politika. Komisijos tarnybos ir Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) turėtų glaudžiai bendradarbiauti visą makrofinansinės pagalbos operacijos vykdymo laikotarpį siekdamos koordinuoti Sąjungos išorės politiką ir užtikrinti jos nuoseklumą. |
| --- | --- |

(7)

Makrofinansine pagalba turėtų būti remiama Sąjungos išorės politika. Komisijos tarnybos ir Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) turėtų glaudžiai bendradarbiauti visą makrofinansinės pagalbos operacijos vykdymo laikotarpį siekdamos koordinuoti Sąjungos išorės politiką ir užtikrinti jos nuoseklumą.

| (8) | Makrofinansinė pagalba turėtų paremti pagalbos gavėjų įsipareigojimus laikytis Sąjungos pripažįstamų bendrų vertybių, tokių kaip demokratija, teisinė valstybė, geras valdymas, pagarba žmogaus teisėms, tvari plėtra ir skurdo mažinimas bei atviros, taisyklėmis grindžiamos ir sąžiningos prekybos principų. |
| --- | --- |

(8)

Makrofinansinė pagalba turėtų paremti pagalbos gavėjų įsipareigojimus laikytis Sąjungos pripažįstamų bendrų vertybių, tokių kaip demokratija, teisinė valstybė, geras valdymas, pagarba žmogaus teisėms, tvari plėtra ir skurdo mažinimas bei atviros, taisyklėmis grindžiamos ir sąžiningos prekybos principų.

| (9) | Išankstinė makrofinansinės pagalbos suteikimo sąlyga turėtų būti ta, kad reikalavimus atitinkanti šalis turėtų veiksmingus demokratinius mechanizmus, įskaitant daugiapartinę parlamentinę sistemą, laikytųsi teisinės valstybės principų ir gerbtų žmogaus teises. Komisija turėtų reguliariai stebėti, kaip įgyvendinamos tos išankstinės sąlygos. |
| --- | --- |

(9)

Išankstinė makrofinansinės pagalbos suteikimo sąlyga turėtų būti ta, kad reikalavimus atitinkanti šalis turėtų veiksmingus demokratinius mechanizmus, įskaitant daugiapartinę parlamentinę sistemą, laikytųsi teisinės valstybės principų ir gerbtų žmogaus teises. Komisija turėtų reguliariai stebėti, kaip įgyvendinamos tos išankstinės sąlygos.

| (10) | Atskirais makrofinansinės pagalbos sprendimais, be kita ko, turėtų būti siekiama didesnio pagalbos gavėjų viešųjų finansų valdymo veiksmingumo, skaidrumo ir atskaitomybės. Komisija turėtų nuolat stebėti, kaip įgyvendinami šie tikslai. |
| --- | --- |

(10)

Atskirais makrofinansinės pagalbos sprendimais, be kita ko, turėtų būti siekiama didesnio pagalbos gavėjų viešųjų finansų valdymo veiksmingumo, skaidrumo ir atskaitomybės. Komisija turėtų nuolat stebėti, kaip įgyvendinami šie tikslai.

| (11) | Makrofinansine pagalba turėtų būti siekiama remti trečiųjų šalių ir teritorijų, patiriančių užsienio valiutos trūkumą ir susijusius išorės finansavimo sunkumus, tvarios išorės finansų būklės atkūrimą. Makrofinansine pagalba neturėtų būti užtikrinama nuolatinė finansinė parama, jos pradinis tikslas taip pat nėra remti pagalbos gavėjų ekonominį ir socialinį vystymąsi. |
| --- | --- |

(11)

Makrofinansine pagalba turėtų būti siekiama remti trečiųjų šalių ir teritorijų, patiriančių užsienio valiutos trūkumą ir susijusius išorės finansavimo sunkumus, tvarios išorės finansų būklės atkūrimą. Makrofinansine pagalba neturėtų būti užtikrinama nuolatinė finansinė parama, jos pradinis tikslas taip pat nėra remti pagalbos gavėjų ekonominį ir socialinį vystymąsi.

| (12) | Makrofinansinė pagalba turėtų papildyti Tarptautinio valiutos fondo (TVF) ir kitų daugiašalių finansų įstaigų suteiktus išteklius; be to, Sąjunga ir kiti pagalbos teikėjai turėtų sąžiningai dalytis našta. Makrofinansine pagalba turėtų būti užtikrinta Sąjungos dalyvavimo papildoma nauda. |
| --- | --- |

(12)

Makrofinansinė pagalba turėtų papildyti Tarptautinio valiutos fondo (TVF) ir kitų daugiašalių finansų įstaigų suteiktus išteklius; be to, Sąjunga ir kiti pagalbos teikėjai turėtų sąžiningai dalytis našta. Makrofinansine pagalba turėtų būti užtikrinta Sąjungos dalyvavimo papildoma nauda.

| (13) | Siekiant užtikrinti, kad su makrofinansine pagalba susiję Sąjungos finansiniai interesai apsaugomi veiksmingai, pagalbos gavėjai turėtų imtis tinkamų priemonių, susijusių su sukčiavimo, korupcijos ir kitų su šia parama siejamų pažeidimų prevencija ir kova su jais, taip pat turėtų būti numatyti Komisijos atliekami patikrinimai ir Audito Rūmų atliekamas auditas. |
| --- | --- |

(13)

Siekiant užtikrinti, kad su makrofinansine pagalba susiję Sąjungos finansiniai interesai apsaugomi veiksmingai, pagalbos gavėjai turėtų imtis tinkamų priemonių, susijusių su sukčiavimo, korupcijos ir kitų su šia parama siejamų pažeidimų prevencija ir kova su jais, taip pat turėtų būti numatyti Komisijos atliekami patikrinimai ir Audito Rūmų atliekamas auditas.

| (14) | Susitarimo memorandumų priėmimo procedūra turėtų būti pasirinkta vadovaujantis Reglamente (ES) Nr. 182/2011 nustatytais kriterijais. Atsižvelgiant į tai, paprastai turėtų būti taikoma patariamoji procedūra, tačiau, turint omenyje galimą svarbų operacijų, kurių vertė viršija B dalyje nustatytą ribą, poveikį, šioms operacijoms turėtų būti taikoma nagrinėjimo procedūra. |
| --- | --- |

(14)

Susitarimo memorandumų priėmimo procedūra turėtų būti pasirinkta vadovaujantis Reglamente (ES) Nr. 182/2011 nustatytais kriterijais. Atsižvelgiant į tai, paprastai turėtų būti taikoma patariamoji procedūra, tačiau, turint omenyje galimą svarbų operacijų, kurių vertė viršija B dalyje nustatytą ribą, poveikį, šioms operacijoms turėtų būti taikoma nagrinėjimo procedūra.

B DALIS.   PRINCIPAI

1.   Pagalbos tikslas

| a) | Makrofinansinė pagalba turėtų būti išskirtinė nesusietos ir nepriklausomos paramos užtikrinant reikalavimus atitinkančių trečiųjų šalių ir teritorijų mokėjimų balansą finansinė priemonė. Ja turėtų būti siekiama atkurti reikalavimus atitinkančių šalių ir teritorijų, patiriančių išorės finansavimo sunkumų, tvarią išorės finansų būklę. Teikiant pagalbą turėtų būti padedama įgyvendinti politikos programą, apimančią tvirtas koregavimo ir struktūrinių reformų priemones, skirtas mokėjimų balanso būklei pagerinti, ypač programos vykdymo laikotarpiu, ir gerinamas atitinkamų susitarimų su Sąjunga ir programų įgyvendinimas. |
| --- | --- |

a)

Makrofinansinė pagalba turėtų būti išskirtinė nesusietos ir nepriklausomos paramos užtikrinant reikalavimus atitinkančių trečiųjų šalių ir teritorijų mokėjimų balansą finansinė priemonė. Ja turėtų būti siekiama atkurti reikalavimus atitinkančių šalių ir teritorijų, patiriančių išorės finansavimo sunkumų, tvarią išorės finansų būklę. Teikiant pagalbą turėtų būti padedama įgyvendinti politikos programą, apimančią tvirtas koregavimo ir struktūrinių reformų priemones, skirtas mokėjimų balanso būklei pagerinti, ypač programos vykdymo laikotarpiu, ir gerinamas atitinkamų susitarimų su Sąjunga ir programų įgyvendinimas.

| b) | Makrofinansinė pagalba turėtų būti teikiama Komisijai, bendradarbiaujant su daugiašalėmis finansų įstaigomis, nustačius, kad egzistuoja didelis likutinis išorės finansavimo trūkumas, kuris išlieka nepaisant TVF ir kitų daugiašalių įstaigų suteiktų išteklių ir griežtų ekonomikos stabilizavimo ir reformų programų įgyvendinimo atitinkamoje šalyje ar teritorijoje. |
| --- | --- |

b)

Makrofinansinė pagalba turėtų būti teikiama Komisijai, bendradarbiaujant su daugiašalėmis finansų įstaigomis, nustačius, kad egzistuoja didelis likutinis išorės finansavimo trūkumas, kuris išlieka nepaisant TVF ir kitų daugiašalių įstaigų suteiktų išteklių ir griežtų ekonomikos stabilizavimo ir reformų programų įgyvendinimo atitinkamoje šalyje ar teritorijoje.

| c) | Makrofinansinė pagalba turėtų būti teikiama trumpai ir nutraukiama iš karto, kai atkuriamas išorės finansinės padėties tvarumas. |
| --- | --- |

c)

Makrofinansinė pagalba turėtų būti teikiama trumpai ir nutraukiama iš karto, kai atkuriamas išorės finansinės padėties tvarumas.

2.   Reikalavimus atitinkančios šalys ir teritorijos

Reikalavimus gauti makrofinansinę pagalbą atitinkančios trečiosios šalys ir teritorijos turėtų būti:

| — | šalys kandidatės ir potencialios šalys kandidatės, |
| --- | --- |

—

šalys kandidatės ir potencialios šalys kandidatės,

| — | Europos kaimynystės politikoje dalyvaujančios šalys ir teritorijos, |
| --- | --- |

—

Europos kaimynystės politikoje dalyvaujančios šalys ir teritorijos,

| — | išskirtinėmis ir tinkamai pagrįstomis aplinkybėmis kitos trečiosios šalys, kurios atlieka lemiamą vaidmenį užtikrinant regioninį stabilumą, yra strategiškai svarbios Sąjungai ir yra artimos Sąjungai politiniu, ekonominiu ir geografiniu požiūriais. |
| --- | --- |

—

išskirtinėmis ir tinkamai pagrįstomis aplinkybėmis kitos trečiosios šalys, kurios atlieka lemiamą vaidmenį užtikrinant regioninį stabilumą, yra strategiškai svarbios Sąjungai ir yra artimos Sąjungai politiniu, ekonominiu ir geografiniu požiūriais.

3.   Paramos forma

| a) | Makrofinansinė pagalba paprastai turėtų būti teikiama kaip paskola. Vis dėlto išskirtinėmis aplinkybėmis parama gali būti teikiama dotacijos forma arba paskolos ir dotacijos derinio forma. Nustatydama tinkamą galimos dotacijos dalį Komisija, rengdama savo pasiūlymą, turėtų atsižvelgti į pagalbos gavėjo ekonominio išsivystymo lygį, vertinamą pagal vienam gyventojui tenkančias pajamas ir skurdo lygį, taip pat į skolos tvarumo analize pagrįstą šalies pajėgumą grąžinti paramą, tuo pačiu metu užtikrinant, kad būtų laikomasi sąžiningo dalijimosi našta tarp Sąjungos ir kitų paramos teikėjų principo. Šiuo tikslu Komisija taip pat turėtų atsižvelgti į tai, kokiu mastu tarptautinės finansų įstaigos ir kiti pagalbos teikėjai atitinkamai šaliai taiko lengvatines sąlygas. |
| --- | --- |

a)

Makrofinansinė pagalba paprastai turėtų būti teikiama kaip paskola. Vis dėlto išskirtinėmis aplinkybėmis parama gali būti teikiama dotacijos forma arba paskolos ir dotacijos derinio forma. Nustatydama tinkamą galimos dotacijos dalį Komisija, rengdama savo pasiūlymą, turėtų atsižvelgti į pagalbos gavėjo ekonominio išsivystymo lygį, vertinamą pagal vienam gyventojui tenkančias pajamas ir skurdo lygį, taip pat į skolos tvarumo analize pagrįstą šalies pajėgumą grąžinti paramą, tuo pačiu metu užtikrinant, kad būtų laikomasi sąžiningo dalijimosi našta tarp Sąjungos ir kitų paramos teikėjų principo. Šiuo tikslu Komisija taip pat turėtų atsižvelgti į tai, kokiu mastu tarptautinės finansų įstaigos ir kiti pagalbos teikėjai atitinkamai šaliai taiko lengvatines sąlygas.

| b) | Kai makrofinansinė pagalba teikiama kaip paskola, Komisija turėtų būti įgaliojama Sąjungos vardu pasiskolinti reikiamas lėšas kapitalo rinkose arba iš finansų įstaigų ir jas perskolinti pagalbos gavėjui. |
| --- | --- |

b)

Kai makrofinansinė pagalba teikiama kaip paskola, Komisija turėtų būti įgaliojama Sąjungos vardu pasiskolinti reikiamas lėšas kapitalo rinkose arba iš finansų įstaigų ir jas perskolinti pagalbos gavėjui.

| c) | Skolinimosi ir skolinimo operacijos turėtų būti atliekamos eurais, taikant tą pačią lėšų įskaitymo datą; dėl jų Sąjungai neturėtų reikėti spręsti su terminų pasikeitimu susijusių klausimų ir ji neturėtų patirti jokios valiutų kurso ar palūkanų normos rizikos. |
| --- | --- |

c)

Skolinimosi ir skolinimo operacijos turėtų būti atliekamos eurais, taikant tą pačią lėšų įskaitymo datą; dėl jų Sąjungai neturėtų reikėti spręsti su terminų pasikeitimu susijusių klausimų ir ji neturėtų patirti jokios valiutų kurso ar palūkanų normos rizikos.

| d) | Visas su skolinimosi ar skolinimo operacijomis susijusias Sąjungos išlaidas turėtų padengti pagalbos gavėjas. |
| --- | --- |

d)

Visas su skolinimosi ar skolinimo operacijomis susijusias Sąjungos išlaidas turėtų padengti pagalbos gavėjas.

| e) | Pagalbos gavėjo prašymu ir susidarius palankioms aplinkybėms sumažinti paskolos palūkanų normą, Komisija gali nuspręsti refinansuoti visą ar dalį jos pradinių paskolų arba pakeisti atitinkamas finansines sąlygas. Refinansavimas ir sąlygų keitimas turėtų būti atliekami pagal 3 punkto d papunktyje nustatytas sąlygas; dėl jų vidutinis susijusios paskolos grąžinimo terminas neturėtų būti pratęsiamas, o refinansavimo arba sąlygų keitimo dieną mokėtina kapitalo suma neturėtų padidėti. |
| --- | --- |

e)

Pagalbos gavėjo prašymu ir susidarius palankioms aplinkybėms sumažinti paskolos palūkanų normą, Komisija gali nuspręsti refinansuoti visą ar dalį jos pradinių paskolų arba pakeisti atitinkamas finansines sąlygas. Refinansavimas ir sąlygų keitimas turėtų būti atliekami pagal 3 punkto d papunktyje nustatytas sąlygas; dėl jų vidutinis susijusios paskolos grąžinimo terminas neturėtų būti pratęsiamas, o refinansavimo arba sąlygų keitimo dieną mokėtina kapitalo suma neturėtų padidėti.

4.   Finansinės nuostatos

| a) | Makrofinansinės pagalbos sumos, teikiamos kaip dotacijos, turėtų derėti su daugiametėje finansinėje programoje numatytais biudžeto asignavimais. |
| --- | --- |

a)

Makrofinansinės pagalbos sumos, teikiamos kaip dotacijos, turėtų derėti su daugiametėje finansinėje programoje numatytais biudžeto asignavimais.

| b) | Makrofinansinės pagalbos sumoms, teikiamoms kaip paskolos, atidėjiniai turėtų būti sudaromi pagal Reglamentą, įsteigiantį Išorės veiksmų garantijų fondą. Atidėjinių sumos turėtų derėti su daugiametėje finansinėje programoje numatytais biudžeto asignavimais. |
| --- | --- |

b)

Makrofinansinės pagalbos sumoms, teikiamoms kaip paskolos, atidėjiniai turėtų būti sudaromi pagal Reglamentą, įsteigiantį Išorės veiksmų garantijų fondą. Atidėjinių sumos turėtų derėti su daugiametėje finansinėje programoje numatytais biudžeto asignavimais.

| c) | Metinius asignavimus turėtų tvirtinti biudžeto valdymo institucija, neviršydama daugiametėje finansinėje programoje nustatytų ribų. |
| --- | --- |

c)

Metinius asignavimus turėtų tvirtinti biudžeto valdymo institucija, neviršydama daugiametėje finansinėje programoje nustatytų ribų.

5.   Pagalbos dydis

| a) | Pagalbos suma turėtų būti grindžiama reikalavimus atitinkančios šalies ar teritorijos likutiniais išorės finansavimo poreikiais, taip pat reikėtų atsižvelgti į jos pajėgumus užsitikrinti finansavimą iš nuosavų išteklių, ir ypač panaudojant turimas tarptautines atsargas. Finansavimo poreikius turėtų nustatyti Komisija bendradarbiaudama su tarptautinėmis finansų įstaigomis, remdamasi išsamiu kiekybiniu vertinimu ir skaidriais patvirtinamaisiais dokumentais. Visų pirma Komisija turėtų remtis TVF atitinkamos šalies ar teritorijos naujausiomis mokėjimų balanso projekcijomis ir atsižvelgti į numatomus daugiašalių paramos teikėjų finansinius įnašus ir į išankstinį kitų Sąjungos išorės finansavimo priemonių toje reikalavimus atitinkančioje šalyje ar teritorijoje taikymą. |
| --- | --- |

a)

Pagalbos suma turėtų būti grindžiama reikalavimus atitinkančios šalies ar teritorijos likutiniais išorės finansavimo poreikiais, taip pat reikėtų atsižvelgti į jos pajėgumus užsitikrinti finansavimą iš nuosavų išteklių, ir ypač panaudojant turimas tarptautines atsargas. Finansavimo poreikius turėtų nustatyti Komisija bendradarbiaudama su tarptautinėmis finansų įstaigomis, remdamasi išsamiu kiekybiniu vertinimu ir skaidriais patvirtinamaisiais dokumentais. Visų pirma Komisija turėtų remtis TVF atitinkamos šalies ar teritorijos naujausiomis mokėjimų balanso projekcijomis ir atsižvelgti į numatomus daugiašalių paramos teikėjų finansinius įnašus ir į išankstinį kitų Sąjungos išorės finansavimo priemonių toje reikalavimus atitinkančioje šalyje ar teritorijoje taikymą.

| b) | Komisijos dokumentuose turėtų būti pateikta informacija, ar neteikiant makrofinansinės pagalbos šalis ar teritorija turėtų tinkamu laikomą kiekį užsienio valiutos atsargų, kuris būtų įvertintas atsižvelgiant į atitinkamus rodiklius, pvz., atsargų ir trumpalaikės išorės skolos santykį ir atsargų ir paramą gaunančios šalies importo santykį. |
| --- | --- |

b)

Komisijos dokumentuose turėtų būti pateikta informacija, ar neteikiant makrofinansinės pagalbos šalis ar teritorija turėtų tinkamu laikomą kiekį užsienio valiutos atsargų, kuris būtų įvertintas atsižvelgiant į atitinkamus rodiklius, pvz., atsargų ir trumpalaikės išorės skolos santykį ir atsargų ir paramą gaunančios šalies importo santykį.

| c) | Nustatant teikiamos makrofinansinės pagalbos dydį taip pat reikėtų atsižvelgti į poreikį užtikrinti sąžiningą Sąjungos ir kitų pagalbos teikėjų dalijimąsi našta ir bendro Sąjungos įnašo papildomą naudą. |
| --- | --- |

c)

Nustatant teikiamos makrofinansinės pagalbos dydį taip pat reikėtų atsižvelgti į poreikį užtikrinti sąžiningą Sąjungos ir kitų pagalbos teikėjų dalijimąsi našta ir bendro Sąjungos įnašo papildomą naudą.

| d) | Jei makrofinansinės pagalbos mokėjimo laikotarpiu pagalbos gavėjo finansavimo poreikiai gerokai sumažėja palyginti su pradinėmis projekcijomis, Komisija, veikdama pagal patariamąją procedūrą, kai pagalba sudaro 90 mln. EUR arba yra mažesnė, ir pagal nagrinėjimo procedūrą, kai pagalba viršija 90 mln. EUR, turėtų sumažinti tokios pagalbos lėšų sumą, paramą laikinai sustabdyti arba ją nutraukti. |
| --- | --- |

d)

Jei makrofinansinės pagalbos mokėjimo laikotarpiu pagalbos gavėjo finansavimo poreikiai gerokai sumažėja palyginti su pradinėmis projekcijomis, Komisija, veikdama pagal patariamąją procedūrą, kai pagalba sudaro 90 mln. EUR arba yra mažesnė, ir pagal nagrinėjimo procedūrą, kai pagalba viršija 90 mln. EUR, turėtų sumažinti tokios pagalbos lėšų sumą, paramą laikinai sustabdyti arba ją nutraukti.

6.   Sąlygų nustatymas

| a) | Išankstinė makrofinansinės pagalbos suteikimo sąlyga yra ta, kad reikalavimus atitinkanti šalis arba teritorija turėtų veiksmingus demokratinius mechanizmus, įskaitant daugiapartinę parlamentinę sistemą, laikytųsi teisinės valstybės principų ir gerbtų žmogaus teises. Komisija turėtų pateikti viešai prieinamą šių išankstinių sąlygų įgyvendinimo vertinimą ir viso makrofinansinės pagalbos teikimo laikotarpiu turėtų stebėti, kaip jų laikomasi. Šis punktas turėtų būti taikomas pagal Sprendimą, nustatantį EIVT struktūrą ir veikimą. |
| --- | --- |

a)

Išankstinė makrofinansinės pagalbos suteikimo sąlyga yra ta, kad reikalavimus atitinkanti šalis arba teritorija turėtų veiksmingus demokratinius mechanizmus, įskaitant daugiapartinę parlamentinę sistemą, laikytųsi teisinės valstybės principų ir gerbtų žmogaus teises. Komisija turėtų pateikti viešai prieinamą šių išankstinių sąlygų įgyvendinimo vertinimą ir viso makrofinansinės pagalbos teikimo laikotarpiu turėtų stebėti, kaip jų laikomasi. Šis punktas turėtų būti taikomas pagal Sprendimą, nustatantį EIVT struktūrą ir veikimą.

| b) | Makrofinansinės pagalbos teikimo sąlyga turėtų būti reikalavimus atitinkančios šalies ar teritorijos ir TVF atsargumo principu neparemtas susitarimas dėl kredito suteikimo, kuris atitinka šias sąlygas:






  — | susitarimo tikslas atitinka makrofinansinės pagalbos teikimo tikslą, t. y. siekį palengvinti trumpalaikius mokėjimų balanso sunkumus; |
| --- | --- | --- |

b)

Makrofinansinės pagalbos teikimo sąlyga turėtų būti reikalavimus atitinkančios šalies ar teritorijos ir TVF atsargumo principu neparemtas susitarimas dėl kredito suteikimo, kuris atitinka šias sąlygas:

—

susitarimo tikslas atitinka makrofinansinės pagalbos teikimo tikslą, t. y. siekį palengvinti trumpalaikius mokėjimų balanso sunkumus;

| — | įgyvendinamos griežtos koregavimo priemonės, atitinkančios 1 punkto a papunktyje apibrėžtą makrofinansinės pagalbos teikimo tikslą. |
| --- | --- |

—

įgyvendinamos griežtos koregavimo priemonės, atitinkančios 1 punkto a papunktyje apibrėžtą makrofinansinės pagalbos teikimo tikslą.

| c) | Pagalba turėtų būti išmokama su sąlyga, kad būtų sėkmingai tęsiamas TVF remiamos politikos programos įgyvendinimas ir vykdoma šio punkto a papunktyje nurodyta išankstinė sąlyga. Pagalba taip pat turėtų priklausyti nuo aiškiai apibrėžtų daugiausia struktūrinėms reformoms ir patikimiems viešiesiems finansams skirtų ekonominės politikos priemonių, dėl kurių turi susitarti Komisija ir pagalbos gavėjas ir kurios turi būti išdėstytos susitarimo memorandume, įgyvendinimo per konkretų laikotarpį. |
| --- | --- |

c)

Pagalba turėtų būti išmokama su sąlyga, kad būtų sėkmingai tęsiamas TVF remiamos politikos programos įgyvendinimas ir vykdoma šio punkto a papunktyje nurodyta išankstinė sąlyga. Pagalba taip pat turėtų priklausyti nuo aiškiai apibrėžtų daugiausia struktūrinėms reformoms ir patikimiems viešiesiems finansams skirtų ekonominės politikos priemonių, dėl kurių turi susitarti Komisija ir pagalbos gavėjas ir kurios turi būti išdėstytos susitarimo memorandume, įgyvendinimo per konkretų laikotarpį.

| d) | Siekiant apsaugoti Sąjungos finansinius interesus ir pagerinti pagalbos gavėjų vykdomą valdymą, į susitarimo memorandumą turėtų būti įtraukiamos priemonės, skirtos valstybės finansų valdymo sistemų veiksmingumui bei skaidrumui pagerinti ir jas administruojančių asmenų atsakomybei padidinti. |
| --- | --- |

d)

Siekiant apsaugoti Sąjungos finansinius interesus ir pagerinti pagalbos gavėjų vykdomą valdymą, į susitarimo memorandumą turėtų būti įtraukiamos priemonės, skirtos valstybės finansų valdymo sistemų veiksmingumui bei skaidrumui pagerinti ir jas administruojančių asmenų atsakomybei padidinti.

| e) | Planuojant politikos priemones turėtų būti deramai atsižvelgiama ir į pažangą, pasiektą abipusio rinkos atvėrimo, taisyklėmis grindžiamos sąžiningos prekybos plėtojimo ir kitų Sąjungos išorės politikos prioritetų srityse. |
| --- | --- |

e)

Planuojant politikos priemones turėtų būti deramai atsižvelgiama ir į pažangą, pasiektą abipusio rinkos atvėrimo, taisyklėmis grindžiamos sąžiningos prekybos plėtojimo ir kitų Sąjungos išorės politikos prioritetų srityse.

| f) | Politikos priemonės turėtų derėti su esamais Sąjungos ir pagalbos gavėjo sudarytais partnerystės, bendradarbiavimo ar asociacijos susitarimais, taip pat su pagalbos gavėjo įgyvendinamomis TVF remiamomis makroekonominio koregavimo ir struktūrinių reformų programomis. |
| --- | --- |

f)

Politikos priemonės turėtų derėti su esamais Sąjungos ir pagalbos gavėjo sudarytais partnerystės, bendradarbiavimo ar asociacijos susitarimais, taip pat su pagalbos gavėjo įgyvendinamomis TVF remiamomis makroekonominio koregavimo ir struktūrinių reformų programomis.

7.   Procedūra

| a) | Šalis ar teritorija, siekianti gauti makrofinansinę pagalbą, turėtų Komisijai pateikti rašytinį prašymą. Komisija turėtų patikrinti, ar laikomasi 1, 2, 4 ir 6 punktuose nurodytų sąlygų, ir prireikus galėtų pateikti pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo. |
| --- | --- |

a)

Šalis ar teritorija, siekianti gauti makrofinansinę pagalbą, turėtų Komisijai pateikti rašytinį prašymą. Komisija turėtų patikrinti, ar laikomasi 1, 2, 4 ir 6 punktuose nurodytų sąlygų, ir prireikus galėtų pateikti pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo.

| b) | Sprendime suteikti paskolą turėtų būti nurodoma makrofinansinės pagalbos suma, ilgiausias vidutinis grąžinimo terminas ir didžiausias mokėjimų dalimis skaičius. Jei sprendime kaip pagalbos dalis numatyta dotacija, jame taip pat turėtų būti nurodoma jos suma ir didžiausias mokėjimų dalimis skaičius. Kartu su sprendimu suteikti dotaciją turėtų būti pateikiamas sprendimo suteikti dotaciją (arba dalį dotacijos) pagrindimas. Abiem atvejais turėtų būti apibrėžiamas laikotarpis, per kurį teikiama makrofinansinė pagalba. Paprastai tas teikimo laikotarpis neturėtų būti ilgesnis negu treji metai. Pateikdama pasiūlymą dėl naujo sprendimo suteikti makrofinansinę pagalbą Komisija turėtų pateikti 12 punkto c papunktyje nurodytą informaciją. |
| --- | --- |

b)

Sprendime suteikti paskolą turėtų būti nurodoma makrofinansinės pagalbos suma, ilgiausias vidutinis grąžinimo terminas ir didžiausias mokėjimų dalimis skaičius. Jei sprendime kaip pagalbos dalis numatyta dotacija, jame taip pat turėtų būti nurodoma jos suma ir didžiausias mokėjimų dalimis skaičius. Kartu su sprendimu suteikti dotaciją turėtų būti pateikiamas sprendimo suteikti dotaciją (arba dalį dotacijos) pagrindimas. Abiem atvejais turėtų būti apibrėžiamas laikotarpis, per kurį teikiama makrofinansinė pagalba. Paprastai tas teikimo laikotarpis neturėtų būti ilgesnis negu treji metai. Pateikdama pasiūlymą dėl naujo sprendimo suteikti makrofinansinę pagalbą Komisija turėtų pateikti 12 punkto c papunktyje nurodytą informaciją.

| c) | Priėmus sprendimą dėl makrofinansinės pagalbos suteikimo Komisija, veikdama pagal patariamąją procedūrą, kai pagalbą sudaro 90 mln. EUR arba yra mažesnė, ir pagal nagrinėjimo procedūrą, kai pagalba viršija 90 mln. EUR, turėtų susitarti su pagalbos gavėju susitarimo memorandume dėl 6 punkto c, d, e ir f papunkčiuose nurodytų politikos priemonių. |
| --- | --- |

c)

Priėmus sprendimą dėl makrofinansinės pagalbos suteikimo Komisija, veikdama pagal patariamąją procedūrą, kai pagalbą sudaro 90 mln. EUR arba yra mažesnė, ir pagal nagrinėjimo procedūrą, kai pagalba viršija 90 mln. EUR, turėtų susitarti su pagalbos gavėju susitarimo memorandume dėl 6 punkto c, d, e ir f papunkčiuose nurodytų politikos priemonių.

| d) | Priėmus sprendimą dėl makrofinansinės pagalbos suteikimo Komisija turėtų susitarti su pagalbos gavėju dėl išsamių paramos finansinių sąlygų. Tos išsamios pagalbos finansinės sąlygos turėtų būti išdėstytos dotacijos arba paskolos sutartyje. |
| --- | --- |

d)

Priėmus sprendimą dėl makrofinansinės pagalbos suteikimo Komisija turėtų susitarti su pagalbos gavėju dėl išsamių paramos finansinių sąlygų. Tos išsamios pagalbos finansinės sąlygos turėtų būti išdėstytos dotacijos arba paskolos sutartyje.

| e) | Komisija turėtų informuoti Europos Parlamentą ir Tarybą apie pokyčius, susijusius su pagalba konkrečiai šaliai, įskaitant jos išmokėjimą, ir tinkamu metu pateikti toms institucijoms atitinkamus dokumentus. |
| --- | --- |

e)

Komisija turėtų informuoti Europos Parlamentą ir Tarybą apie pokyčius, susijusius su pagalba konkrečiai šaliai, įskaitant jos išmokėjimą, ir tinkamu metu pateikti toms institucijoms atitinkamus dokumentus.

8.   Įgyvendinimas ir finansų valdymas

| a) | Komisija turėtų įgyvendinti makrofinansinę pagalbą laikydamasi Sąjungos finansinių taisyklių. |
| --- | --- |

a)

Komisija turėtų įgyvendinti makrofinansinę pagalbą laikydamasi Sąjungos finansinių taisyklių.

| b) | Įgyvendinant makrofinansinę pagalbą turėtų būti taikomas tiesioginis centralizuotas valdymas. |
| --- | --- |

b)

Įgyvendinant makrofinansinę pagalbą turėtų būti taikomas tiesioginis centralizuotas valdymas.

| c) | Biudžeto įsipareigojimai turėtų būti skiriami remiantis Komisijos pagal šį punktą priimtais sprendimais. Jei makrofinansinė pagalba teikiama kelerius finansinius metus, paramai skirti biudžeto įsipareigojimai gali būti suskaidyti į metines dalis. |
| --- | --- |

c)

Biudžeto įsipareigojimai turėtų būti skiriami remiantis Komisijos pagal šį punktą priimtais sprendimais. Jei makrofinansinė pagalba teikiama kelerius finansinius metus, paramai skirti biudžeto įsipareigojimai gali būti suskaidyti į metines dalis.

9.   Paramos išmokėjimas

| a) | Makrofinansinė pagalba turėtų būti išmokama pagalbos gavėjo centriniam bankui. |
| --- | --- |

a)

Makrofinansinė pagalba turėtų būti išmokama pagalbos gavėjo centriniam bankui.

| b) | Makrofinansinė pagalba turėtų būti išmokama dalimis, su sąlyga, kad vykdoma 6 punkto a papunktyje nurodyta išankstinė sąlyga ir 6 punkto b ir c papunkčiuose nurodytos sąlygos. |
| --- | --- |

b)

Makrofinansinė pagalba turėtų būti išmokama dalimis, su sąlyga, kad vykdoma 6 punkto a papunktyje nurodyta išankstinė sąlyga ir 6 punkto b ir c papunkčiuose nurodytos sąlygos.

| c) | Komisija turėtų reguliariai tikrinti, ar ir toliau laikomasi 6 straipsnio b ir c papunkčiuose nurodytų sąlygų. |
| --- | --- |

c)

Komisija turėtų reguliariai tikrinti, ar ir toliau laikomasi 6 straipsnio b ir c papunkčiuose nurodytų sąlygų.

| d) | Jei 6 punkto a papunktyje nurodytos išankstinės sąlygos ir 6 punkto b ir c papunkčiuose nurodytų sąlygų nesilaikoma, Komisija turėtų laikinai sustabdyti arba nutraukti makrofinansinės pagalbos išmokėjimą. Tokiais atvejais Komisija turėtų informuoti Europos Parlamentą ir Tarybą apie sustabdymo ar nutraukimo priežastis. |
| --- | --- |

d)

Jei 6 punkto a papunktyje nurodytos išankstinės sąlygos ir 6 punkto b ir c papunkčiuose nurodytų sąlygų nesilaikoma, Komisija turėtų laikinai sustabdyti arba nutraukti makrofinansinės pagalbos išmokėjimą. Tokiais atvejais Komisija turėtų informuoti Europos Parlamentą ir Tarybą apie sustabdymo ar nutraukimo priežastis.

10.   Pagalbos priemonės

Sąjungos biudžeto lėšos gali būti naudojamos makrofinansinės pagalbos įgyvendinimo išlaidoms padengti.

11.   Sąjungos finansinių interesų apsauga

| a) | Į visus susitarimus, sudaromus pagal sprendimus dėl konkrečių šalių, turėtų būti įtraukiamos nuostatos, užtikrinančios, kad pagalbos gavėjai reguliariai tikrintų, ar tinkamai panaudotas iš Sąjungos biudžeto suteiktas finansavimas, imtųsi atitinkamų pažeidimų ir sukčiavimo prevencijos priemonių ir prireikus imtųsi teisinių veiksmų neteisėtai pasisavintoms lėšoms, suteiktoms pagal sprendimą dėl konkrečios šalies, išieškoti. |
| --- | --- |

a)

Į visus susitarimus, sudaromus pagal sprendimus dėl konkrečių šalių, turėtų būti įtraukiamos nuostatos, užtikrinančios, kad pagalbos gavėjai reguliariai tikrintų, ar tinkamai panaudotas iš Sąjungos biudžeto suteiktas finansavimas, imtųsi atitinkamų pažeidimų ir sukčiavimo prevencijos priemonių ir prireikus imtųsi teisinių veiksmų neteisėtai pasisavintoms lėšoms, suteiktoms pagal sprendimą dėl konkrečios šalies, išieškoti.

| b) | Į bet kokį susitarimą, sudaromą pagal sprendimą dėl konkrečios šalies, laikantis atitinkamų Sąjungos teisės aktų, turėtų būti įtraukiamos nuostatos, užtikrinančios Sąjungos finansinių interesų apsaugą, visų pirma atsižvelgiant į sukčiavimą, korupciją ir bet kokius kitus pažeidimus. |
| --- | --- |

b)

Į bet kokį susitarimą, sudaromą pagal sprendimą dėl konkrečios šalies, laikantis atitinkamų Sąjungos teisės aktų, turėtų būti įtraukiamos nuostatos, užtikrinančios Sąjungos finansinių interesų apsaugą, visų pirma atsižvelgiant į sukčiavimą, korupciją ir bet kokius kitus pažeidimus.

| c) | 6 punkto c papunktyje nurodytu susitarimo memorandumu Komisijai ir Audito Rūmams turėtų būti aiškiai suteikiama teisė makrofinansinės pagalbos teikimo laikotarpiu ir jam pasibaigus atlikti auditus, įskaitant dokumentų auditus ir auditus vietoje, pvz., veiklos vertinimus. Be to, memorandumu Komisija arba jos atstovai turėtų būti aiškiai įgaliojami atlikti patikrinimus ir inspektavimus vietoje. |
| --- | --- |

c)

6 punkto c papunktyje nurodytu susitarimo memorandumu Komisijai ir Audito Rūmams turėtų būti aiškiai suteikiama teisė makrofinansinės pagalbos teikimo laikotarpiu ir jam pasibaigus atlikti auditus, įskaitant dokumentų auditus ir auditus vietoje, pvz., veiklos vertinimus. Be to, memorandumu Komisija arba jos atstovai turėtų būti aiškiai įgaliojami atlikti patikrinimus ir inspektavimus vietoje.

| d) | Makrofinansinės pagalbos įgyvendinimo laikotarpiu Komisija turėtų atlikti veiklos vertinimus ir taip stebėti, ar pagalbos gavėjo su tokia parama susijusios finansinės priemonės, administracinės procedūros ir vidaus ir išorės kontrolės mechanizmai yra patikimi. |
| --- | --- |

d)

Makrofinansinės pagalbos įgyvendinimo laikotarpiu Komisija turėtų atlikti veiklos vertinimus ir taip stebėti, ar pagalbos gavėjo su tokia parama susijusios finansinės priemonės, administracinės procedūros ir vidaus ir išorės kontrolės mechanizmai yra patikimi.

| e) | Bet kuriame susitarime pagal sprendimą dėl konkrečios šalies turėtų būti nuostatos, užtikrinančios, kad nustačius, jog administruodamas makrofinansinę pagalbą pagalbos gavėjas sukčiavo, ėmėsi korupcinių veiksmų arba bet kokios kitos neteisėtos veiklos, darančios neigiamą poveikį Sąjungos finansiniams interesams, Sąjunga turi teisę susigrąžinti visą dotaciją ir (arba) anksčiau laiko susigrąžinti paskolą. |
| --- | --- |

e)

Bet kuriame susitarime pagal sprendimą dėl konkrečios šalies turėtų būti nuostatos, užtikrinančios, kad nustačius, jog administruodamas makrofinansinę pagalbą pagalbos gavėjas sukčiavo, ėmėsi korupcinių veiksmų arba bet kokios kitos neteisėtos veiklos, darančios neigiamą poveikį Sąjungos finansiniams interesams, Sąjunga turi teisę susigrąžinti visą dotaciją ir (arba) anksčiau laiko susigrąžinti paskolą.

12.   Metinė ataskaita

| a) | Komisija turėtų įvertinti pažangą, padarytą įgyvendinant makrofinansinę pagalbą, ir iki kiekvienų metų birželio 30 d. pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai metinę ataskaitą. |
| --- | --- |

a)

Komisija turėtų įvertinti pažangą, padarytą įgyvendinant makrofinansinę pagalbą, ir iki kiekvienų metų birželio 30 d. pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai metinę ataskaitą.

| b) | Metinėje ataskaitoje turėtų būti vertinama pagalbos gavėjų ekonominė padėtis ir perspektyvos, taip pat pažanga, padaryta įgyvendinant 6 punkto c papunktyje nurodytas politikos priemones. |
| --- | --- |

b)

Metinėje ataskaitoje turėtų būti vertinama pagalbos gavėjų ekonominė padėtis ir perspektyvos, taip pat pažanga, padaryta įgyvendinant 6 punkto c papunktyje nurodytas politikos priemones.

| c) | Ataskaitoje taip pat turėtų būti pateikta atnaujinta informacija apie turimus biudžeto išteklius paskolų ir dotacijų forma, atsižvelgiant į operacijas, kurios yra numatytos. |
| --- | --- |

c)

Ataskaitoje taip pat turėtų būti pateikta atnaujinta informacija apie turimus biudžeto išteklius paskolų ir dotacijų forma, atsižvelgiant į operacijas, kurios yra numatytos.

13.   Vertinimas

| a) | Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai turėtų nusiųsti baigiamojo vertinimo ataskaitas, kuriose vertinami neseniai užbaigtų makrofinansinės pagalbos operacijų rezultatai ir veiksmingumas ir mastas, kuriuo jomis prisidėta prie paramos tikslų. |
| --- | --- |

a)

Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai turėtų nusiųsti baigiamojo vertinimo ataskaitas, kuriose vertinami neseniai užbaigtų makrofinansinės pagalbos operacijų rezultatai ir veiksmingumas ir mastas, kuriuo jomis prisidėta prie paramos tikslų.

| b) | Komisija turėtų reguliariai ir bent kartą per ketverius metus vertinti Sąjungos makrofinansinės pagalbos teikimą, Europos Parlamentui ir Tarybai pateikdama detalią makrofinansinės pagalbos apžvalgą. Tokiu vertinimu turėtų būti siekiama nustatyti, ar Sąjungos makrofinansinės pagalbos tikslai buvo pasiekti, ir ar toliau laikomasi makrofinansinės pagalbos sąlygų, įskaitant 7 punkto c papunktyje nustatytą ribą, taip pat sudaryti sąlygas Komisijai teikti rekomendacijas dėl būsimų operacijų patobulinimo. Komisija savo vertinime taip pat nustato, kaip teikiant makrofinansinę pagalbą bendradarbiaujama su Europos ar daugiašalėmis finansų įstaigomis. |
| --- | --- |

b)

Komisija turėtų reguliariai ir bent kartą per ketverius metus vertinti Sąjungos makrofinansinės pagalbos teikimą, Europos Parlamentui ir Tarybai pateikdama detalią makrofinansinės pagalbos apžvalgą. Tokiu vertinimu turėtų būti siekiama nustatyti, ar Sąjungos makrofinansinės pagalbos tikslai buvo pasiekti, ir ar toliau laikomasi makrofinansinės pagalbos sąlygų, įskaitant 7 punkto c papunktyje nustatytą ribą, taip pat sudaryti sąlygas Komisijai teikti rekomendacijas dėl būsimų operacijų patobulinimo. Komisija savo vertinime taip pat nustato, kaip teikiant makrofinansinę pagalbą bendradarbiaujama su Europos ar daugiašalėmis finansų įstaigomis.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 14.8.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 218/24 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 218/24

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 779/2013

2013 m. rugpjūčio 13 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje; |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

| (2) | remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(2)

remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. rugpjūčio 13 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

Jerzy PLEWA

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0709 93 10 | TR | 138,1 |
| ZZ | 138,1 |
| 0805 50 10 | AR | 89,8 |
| CL | 100,4 |
| TR | 70,0 |
| UY | 107,6 |
| ZA | 102,4 |
| ZZ | 94,0 |
| 0806 10 10 | EG | 185,9 |
| MA | 161,8 |
| MX | 263,5 |
| TR | 156,3 |
| ZZ | 191,9 |
| 0808 10 80 | AR | 188,5 |
| BR | 106,6 |
| CL | 134,6 |
| CN | 74,0 |
| NZ | 136,5 |
| US | 164,7 |
| ZA | 110,9 |
| ZZ | 130,8 |
| 0808 30 90 | AR | 177,3 |
| CL | 146,4 |
| NZ | 194,4 |
| TR | 153,8 |
| ZA | 110,4 |
| ZZ | 156,5 |
| 0809 30 | TR | 146,5 |
| ZZ | 146,5 |
| 0809 40 05 | BA | 47,7 |
| MK | 61,9 |
| TR | 83,7 |
| ZZ | 64,4 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0709 93 10

TR

138,1

ZZ

138,1

0805 50 10

AR

89,8

CL

100,4

TR

70,0

UY

107,6

ZA

102,4

ZZ

94,0

0806 10 10

EG

185,9

MA

161,8

MX

263,5

TR

156,3

ZZ

191,9

0808 10 80

AR

188,5

BR

106,6

CL

134,6

CN

74,0

NZ

136,5

US

164,7

ZA

110,9

ZZ

130,8

0808 30 90

AR

177,3

CL

146,4

NZ

194,4

TR

153,8

ZA

110,4

ZZ

156,5

0809 30

TR

146,5

ZZ

146,5

0809 40 05

BA

47,7

MK

61,9

TR

83,7

ZZ

64,4

---

(1)  Šalių nomenklatūra nustatyta Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

SPRENDIMAI

| 14.8.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 218/26 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 218/26

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS

2013 m. rugpjūčio 12 d.

dėl 2014 m. finansiniais metais iš vyno sektoriaus nacionalinių paramos programų į bendrosios išmokos schemą pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007 pervestų sumų

(pranešta dokumentu Nr. C(2013) 5180)

(Tekstas autentiškas tik anglų, graikų, ispanų, maltiečių ir prancūzų kalbomis)

(2013/430/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1), ypač į jo 103za straipsnį kartu su 4 straipsniu,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 103n straipsnyje numatyta, kad turimų Sąjungos lėšų skirstymas ir vyno sektoriaus nacionalinių paramos programų biudžeto ribos nustatyti to reglamento Xb priede; |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 103n straipsnyje numatyta, kad turimų Sąjungos lėšų skirstymas ir vyno sektoriaus nacionalinių paramos programų biudžeto ribos nustatyti to reglamento Xb priede;

| (2) | pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 103o straipsnį valstybės narės turėjo galimybę iki 2012 m. gruodžio 1 d. nuspręsti suteikti paramą vynmedžių augintojams 2014 finansiniais metais, skirdamos teises į išmokas pagal 2009 m. sausio 19 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 73/2009, nustatančio bendrąsias tiesioginės paramos schemų ūkininkams pagal bendrą žemės ūkio politiką taisykles ir nustatančio tam tikras paramos schemas ūkininkams (2), III antraštinės dalies 1 skyrių; |
| --- | --- |

(2)

pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 103o straipsnį valstybės narės turėjo galimybę iki 2012 m. gruodžio 1 d. nuspręsti suteikti paramą vynmedžių augintojams 2014 finansiniais metais, skirdamos teises į išmokas pagal 2009 m. sausio 19 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 73/2009, nustatančio bendrąsias tiesioginės paramos schemų ūkininkams pagal bendrą žemės ūkio politiką taisykles ir nustatančio tam tikras paramos schemas ūkininkams (2), III antraštinės dalies 1 skyrių;

| (3) | valstybės narės, ketinančios teikti paramą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 103o straipsnį, pranešė atitinkamas sumas. Siekiant aiškumo, Komisija tas sumas turėtų paskelbti; |
| --- | --- |

(3)

valstybės narės, ketinančios teikti paramą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 103o straipsnį, pranešė atitinkamas sumas. Siekiant aiškumo, Komisija tas sumas turėtų paskelbti;

| (4) | šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(4)

šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Iš Reglamente (EB) Nr. 1234/2007 numatytų nacionalinių paramos programų į Reglamente (EB) Nr. 73/2009 numatytą bendrosios išmokos schemą 2014 m. pervestos sumos nurodytos šio sprendimo priede.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Graikijos Respublikai, Ispanijos Karalystei, Liuksemburgo Didžiajai Hercogystei, Maltos Respublikai ir Jungtinei Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystei.

Priimta Briuselyje 2013 m. rugpjūčio 12 d.

Komisijos vardu

Dacian CIOLOȘ

Komisijos narys

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 30, 2009 1 31, p. 16.

2

---

PRIEDAS

Iš vyno sektoriaus nacionalinių paramos programų į bendrosios išmokos schemą pervestos sumos (2014 finansiniai metai)

| (tūkstančiais eurų) |
| --- |
| Finansiniai metai | 2014 m. |
| Graikija | 16 000 |
| Ispanija | 142 749 |
| Liuksemburgas | 588 |
| Мalta | 402 |
| Jungtinė Karalystė | 120 |

(tūkstančiais eurų)

Finansiniai metai

2014 m.

Graikija

16 000

Ispanija

142 749

Liuksemburgas

588

Мalta

402

Jungtinė Karalystė

120

---

| 14.8.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 218/28 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 218/28

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS

2013 m. rugpjūčio 12 d.

kuriuo valstybėms narėms leidžiama pratęsti veikliųjų medžiagų benalaksilo M ir valifenalato laikinųjų registracijų galiojimą

(pranešta dokumentu Nr. C(2013) 5184)

(Tekstas svarbus EEE)

(2013/431/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1991 m. liepos 15 d. Tarybos direktyvą 91/414/EEB dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką (1), ypač į jos 8 straipsnio 1 dalies ketvirtą pastraipą,

atsižvelgdama į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir panaikinantį Tarybos direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB (2), ypač į jo 80 straipsnio 1 dalies a punktą,

kadangi:

| (1) | pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 80 straipsnio 1 dalies a punktą Direktyva 91/414/EEB toliau taikoma veikliosioms medžiagoms, dėl kurių, vadovaujantis Direktyvos 91/414/EEB 6 straipsnio 3 dalimi, sprendimas priimtas iki 2011 m. birželio 14 d.; |
| --- | --- |

(1)

pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 80 straipsnio 1 dalies a punktą Direktyva 91/414/EEB toliau taikoma veikliosioms medžiagoms, dėl kurių, vadovaujantis Direktyvos 91/414/EEB 6 straipsnio 3 dalimi, sprendimas priimtas iki 2011 m. birželio 14 d.;

| (2) | pagal Direktyvos 91/414/EEB 6 straipsnio 2 dalį 2002 m. vasario mėn. Portugalija gavo bendrovės „ISAGRO IT“ paraišką įtraukti veikliąją medžiagą benalaksilą M į Direktyvos 91/414/EEB I priedą. Komisijos sprendimu 2003/35/EB (3) patvirtinta, kad pateiktas dokumentų rinkinys yra išsamus ir jį galima laikyti iš esmės atitinkančiu tos direktyvos II ir III prieduose išdėstytus duomenų ir informacijos reikalavimus; |
| --- | --- |

(2)

pagal Direktyvos 91/414/EEB 6 straipsnio 2 dalį 2002 m. vasario mėn. Portugalija gavo bendrovės „ISAGRO IT“ paraišką įtraukti veikliąją medžiagą benalaksilą M į Direktyvos 91/414/EEB I priedą. Komisijos sprendimu 2003/35/EB (3) patvirtinta, kad pateiktas dokumentų rinkinys yra išsamus ir jį galima laikyti iš esmės atitinkančiu tos direktyvos II ir III prieduose išdėstytus duomenų ir informacijos reikalavimus;

| (3) | pagal Direktyvos 91/414/EEB 6 straipsnio 2 dalį 2005 m. rugsėjo mėn. Vengrija gavo bendrovės „ISAGRO SpA“ paraišką įtraukti veikliąją medžiagą valifenalatą į Direktyvos 91/414/EEB I priedą. Komisijos sprendimu 2006/586/EB (4) patvirtinta, kad pateiktas dokumentų rinkinys yra išsamus ir jį galima laikyti iš esmės atitinkančiu tos direktyvos II ir III prieduose išdėstytus duomenų ir informacijos reikalavimus; |
| --- | --- |

(3)

pagal Direktyvos 91/414/EEB 6 straipsnio 2 dalį 2005 m. rugsėjo mėn. Vengrija gavo bendrovės „ISAGRO SpA“ paraišką įtraukti veikliąją medžiagą valifenalatą į Direktyvos 91/414/EEB I priedą. Komisijos sprendimu 2006/586/EB (4) patvirtinta, kad pateiktas dokumentų rinkinys yra išsamus ir jį galima laikyti iš esmės atitinkančiu tos direktyvos II ir III prieduose išdėstytus duomenų ir informacijos reikalavimus;

| (4) | siekiant atidžiai išnagrinėti dokumentų rinkinius ir suteikti valstybėms narėms galimybę ne ilgiau kaip trejiems metams laikinai registruoti augalų apsaugos produktus, kurių sudėtyje yra minėtų veikliųjų medžiagų, laikantis Direktyvos 91/414/EEB 8 straipsnio 1 dalyje nustatytų sąlygų, visų pirma sąlygų, susijusių su išsamiu veikliųjų medžiagų ir augalų apsaugos produktų vertinimu pagal toje direktyvoje nustatytus reikalavimus, buvo būtina patvirtinti, kad pateiktuose dokumentų rinkiniuose yra visi reikalingi dokumentai; |
| --- | --- |

(4)

siekiant atidžiai išnagrinėti dokumentų rinkinius ir suteikti valstybėms narėms galimybę ne ilgiau kaip trejiems metams laikinai registruoti augalų apsaugos produktus, kurių sudėtyje yra minėtų veikliųjų medžiagų, laikantis Direktyvos 91/414/EEB 8 straipsnio 1 dalyje nustatytų sąlygų, visų pirma sąlygų, susijusių su išsamiu veikliųjų medžiagų ir augalų apsaugos produktų vertinimu pagal toje direktyvoje nustatytus reikalavimus, buvo būtina patvirtinti, kad pateiktuose dokumentų rinkiniuose yra visi reikalingi dokumentai;

| (5) | vadovaujantis Direktyvos 91/414/EEB 6 straipsnio 2 ir 4 dalių nuostatomis, įvertintas šių veikliųjų medžiagų poveikis žmonių sveikatai ir aplinkai atsižvelgiant į pareiškėjų rekomenduojamą naudojimo paskirtį. Ataskaitą rengiančios valstybės narės pateikė Komisijai atitinkamų vertinimo ataskaitų projektus: 2003 m. lapkričio 21 d. – benalaksilo M ir 2008 m. vasario 19 d. – valifenalato; |
| --- | --- |

(5)

vadovaujantis Direktyvos 91/414/EEB 6 straipsnio 2 ir 4 dalių nuostatomis, įvertintas šių veikliųjų medžiagų poveikis žmonių sveikatai ir aplinkai atsižvelgiant į pareiškėjų rekomenduojamą naudojimo paskirtį. Ataskaitą rengiančios valstybės narės pateikė Komisijai atitinkamų vertinimo ataskaitų projektus: 2003 m. lapkričio 21 d. – benalaksilo M ir 2008 m. vasario 19 d. – valifenalato;

| (6) | gavus ataskaitas rengiančių valstybių narių pateiktus vertinimo ataskaitų projektus nuspręsta, kad reikia pareiškėjų prašyti pateikti papildomos informacijos, kurią ataskaitas rengiančios valstybės narės turės išnagrinėti ir pateikti savo vertinimą. Todėl dokumentai vis dar nagrinėjami, o vertinimo nebus įmanoma baigti per Direktyvoje 91/414/EEB, siejamoje su Komisijos įgyvendinimo sprendimu 2011/671/ES (5), nustatytą laikotarpį; |
| --- | --- |

(6)

gavus ataskaitas rengiančių valstybių narių pateiktus vertinimo ataskaitų projektus nuspręsta, kad reikia pareiškėjų prašyti pateikti papildomos informacijos, kurią ataskaitas rengiančios valstybės narės turės išnagrinėti ir pateikti savo vertinimą. Todėl dokumentai vis dar nagrinėjami, o vertinimo nebus įmanoma baigti per Direktyvoje 91/414/EEB, siejamoje su Komisijos įgyvendinimo sprendimu 2011/671/ES (5), nustatytą laikotarpį;

| (7) | kadangi atliekant vertinimą kol kas nenustatyta jokių priežasčių nerimauti, valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė pratęsti augalų apsaugos produktų, kurių sudėtyje yra minėtų veikliųjų medžiagų, laikinųjų registracijų galiojimą 24 mėnesių laikotarpiui pagal Direktyvos 91/414/EEB 8 straipsnio nuostatas, kad būtų galima toliau nagrinėti dokumentus. Tikėtina, kad vertinimas ir sprendimo dėl galimo benalaksilo M ir valifenalato patvirtinimo pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 13 straipsnio 2 dalį priėmimo procedūra bus baigti per 24 mėnesius; |
| --- | --- |

(7)

kadangi atliekant vertinimą kol kas nenustatyta jokių priežasčių nerimauti, valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė pratęsti augalų apsaugos produktų, kurių sudėtyje yra minėtų veikliųjų medžiagų, laikinųjų registracijų galiojimą 24 mėnesių laikotarpiui pagal Direktyvos 91/414/EEB 8 straipsnio nuostatas, kad būtų galima toliau nagrinėti dokumentus. Tikėtina, kad vertinimas ir sprendimo dėl galimo benalaksilo M ir valifenalato patvirtinimo pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 13 straipsnio 2 dalį priėmimo procedūra bus baigti per 24 mėnesius;

| (8) | šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(8)

šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Valstybės narės gali pratęsti augalų apsaugos produktų, kurių sudėtyje yra benalaksilo M arba valifenalato, laikinosios registracijos galiojimą laikotarpiui, kuris baigiasi ne vėliau kaip 2015 m. rugpjūčio 31 d.

2 straipsnis

Šis sprendimas nustoja galioti 2015 m. rugpjūčio 31 d.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2013 m. rugpjūčio 12 d.

Komisijos vardu

Tonio BORG

Komisijos narys

---

(1)  OL L 230, 1991 8 19, p. 1.

1

(2)  OL L 309, 2009 11 24, p. 1.

2

(3)  OL L 11, 2003 1 16, p. 52.

3

(4)  OL L 236, 2006 8 31, p. 31.

4

(5)  OL L 267, 2011 10 12, p. 19.

5

---

14.8.2013

| 14.8.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 218/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 218/s3

---

PRANEŠIMAS SKAITYTOJAMS

2013 m. kovo 7 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 216/2013 dėl Europos Sąjungos oficialiojo leidinio elektroninės versijos paskelbimo

Pagal 2013 m. kovo 7 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 216/2013 dėl Europos Sąjungos oficialiojo leidinio elektroninės versijos paskelbimo (OL L 69, 2013 3 13, p. 1) nuo 2013 m. liepos 1 d. tik Oficialiojo leidinio elektroninis leidimas yra laikomas autentišku ir turi teisinę galią.

Jei Oficialiojo leidinio elektroninio leidimo paskelbti neįmanoma dėl nenumatytų ar išimtinių aplinkybių, spausdintinis leidimas yra autentiškas ir turi teisinę galią pagal Reglamento (ES) Nr. 216/2013 3 straipsnyje išdėstytas sąlygas.

---

| 14.8.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 218/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 218/s3

---

PRANEŠIMAS SKAITYTOJAMS – TEISĖS AKTŲ NUORODŲ SKELBIMO TVARKA

Nuo 2013 m. liepos 1 d. pakeista teisės aktų nuorodų skelbimo tvarka.

Pereinamuoju laikotarpiu naujoji tvarka bus taikoma kartu su senąja.

---