# Az Európai Unió L 244/2013

| | ISSN 1977-0731
  doi:10.3000/19770731.L_2013.244.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 244 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 56. évfolyam2013. szeptember 13. |

ISSN 1977-0731

doi:10.3000/19770731.L_2013.244.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 244

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

56. évfolyam2013. szeptember 13.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 875/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. szeptember 2.) a Thaiföldről származó egyes elkészített vagy tartósított morzsolt csemegekukorica-termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről | 1 |
| | * | A Bizottság 876/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2013. május 28.) a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a központi szerződő felek kollégiumairól szóló szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  ) | 19 |
| | * | A Bizottság 877/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2013. június 27.) a költségvetésiterv-javaslatok monitoringjára és értékelésére, valamint az euróövezeti tagállamok túlzott hiánya kiigazításának biztosítására vonatkozó közös rendelkezésekről szóló 473/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről | 23 |
| | | A Bizottság 878/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. szeptember 12.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 32 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2013/453/EU |
| | * | A Bizottság végrehajtási határozata (2013. szeptember 11.) az Olaszországban előforduló, a H7N7 altípusba tartozó, nagy patogenitású madárinfluenzával kapcsolatos egyes védőintézkedésekről szóló 2013/443/EU végrehajtási határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2013) 5904. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 34 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács 875/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. szeptember 2.) a Thaiföldről származó egyes elkészített vagy tartósított morzsolt csemegekukorica-termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

1

*

A Bizottság 876/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2013. május 28.) a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a központi szerződő felek kollégiumairól szóló szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  )

1

19

*

A Bizottság 877/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2013. június 27.) a költségvetésiterv-javaslatok monitoringjára és értékelésére, valamint az euróövezeti tagállamok túlzott hiánya kiigazításának biztosítására vonatkozó közös rendelkezésekről szóló 473/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről

23

A Bizottság 878/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. szeptember 12.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

32

HATÁROZATOK

2013/453/EU

*

A Bizottság végrehajtási határozata (2013. szeptember 11.) az Olaszországban előforduló, a H7N7 altípusba tartozó, nagy patogenitású madárinfluenzával kapcsolatos egyes védőintézkedésekről szóló 2013/443/EU végrehajtási határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2013) 5904. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2013) 5904. számú dokumentummal történt)

1

34

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Az olvasóhoz – Az Európai Unió Hivatalos Lapjának elektronikus közzétételéről szóló, 2013. március 7-i 216/2013/EU tanácsi rendelet (lásd a hátsó borító belső oldalán) | s3 |
| | * | Az olvasóhoz – Jogi aktusokra történő hivatkozás módja (lásd a hátsó borító belső oldalán) | s3 |

*

Az olvasóhoz – Az Európai Unió Hivatalos Lapjának elektronikus közzétételéről szóló, 2013. március 7-i 216/2013/EU tanácsi rendelet (lásd a hátsó borító belső oldalán)

Az olvasóhoz – Az Európai Unió Hivatalos Lapjának

s3

*

Az olvasóhoz – Jogi aktusokra történő hivatkozás módja (lásd a hátsó borító belső oldalán)

Az olvasóhoz – Jogi aktusokra történő hivatkozás módja

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 13.9.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 244/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 244/1

---

A TANÁCS 875/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2013. szeptember 2.)

a Thaiföldről származó egyes elkészített vagy tartósított morzsolt csemegekukorica-termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 291. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére és 11. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,

mivel:

A.   AZ ELJÁRÁS

1.   Hatályos intézkedések

| (1) | Egy dömpingellenes vizsgálatot (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) követően a Tanács a 682/2007/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Thaiföldről származó, a jelenleg az ex 2001 90 30 és ex 2005 80 00 KN-kódok alá besorolt egyes elkészített vagy tartósított morzsolt csemegekukorica-termékek behozatalára (a továbbiakban: végleges dömpingellenes intézkedések). Az intézkedések formája egy 3,1 % és 12,9 % között ingadozó értékvám volt. |
| --- | --- |

(1)

Egy dömpingellenes vizsgálatot (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) követően a Tanács a 682/2007/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Thaiföldről származó, a jelenleg az ex 2001 90 30 és ex 2005 80 00 KN-kódok alá besorolt egyes elkészített vagy tartósított morzsolt csemegekukorica-termékek behozatalára (a továbbiakban: végleges dömpingellenes intézkedések). Az intézkedések formája egy 3,1 % és 12,9 % között ingadozó értékvám volt.

| (2) | A 954/2008/EK rendelet (3) módosította a 682/2007/EK rendeletet, az egyik, illetve az „összes többi” vállalatra kivetett vámtétel tekintetében. A módosított vámtételek ily módon 3,1 % és 14,3 % között alakulnak. Két thaiföldi exportáló gyártó importja – amelyek kötelezettségvállalásait a Bizottság a 2007/424/EK bizottsági határozattal (4) elfogadta – mentesült a vám alól. |
| --- | --- |

(2)

A 954/2008/EK rendelet (3) módosította a 682/2007/EK rendeletet, az egyik, illetve az „összes többi” vállalatra kivetett vámtétel tekintetében. A módosított vámtételek ily módon 3,1 % és 14,3 % között alakulnak. Két thaiföldi exportáló gyártó importja – amelyek kötelezettségvállalásait a Bizottság a 2007/424/EK bizottsági határozattal (4) elfogadta – mentesült a vám alól.

| (3) | A Tanács a 847/2009/EK rendelettel (5) úgy határozott, hogy a rögzített minimális behozatali árra vonatkozó kötelezettségvállalások a továbbiakban nem jelentenek megfelelő megoldást a dömping káros hatásának ellensúlyozására. Következésképpen a Bizottság az elfogadott kötelezettségvállalásokat visszavonta, és további 10 thaiföldi exportáló gyártó kötelezettségvállalási ajánlatát elutasította. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács a 847/2009/EK rendelettel (5) úgy határozott, hogy a rögzített minimális behozatali árra vonatkozó kötelezettségvállalások a továbbiakban nem jelentenek megfelelő megoldást a dömping káros hatásának ellensúlyozására. Következésképpen a Bizottság az elfogadott kötelezettségvállalásokat visszavonta, és további 10 thaiföldi exportáló gyártó kötelezettségvállalási ajánlatát elutasította.

2.   Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

| (4) | A hatályos végleges dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (6) közzétételét követően a Bizottsághoz 2012. március 19-én kérelem érkezett az intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálata iránt. A kérelmet az Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux (AETMD) (a továbbiakban: panaszos) nyújtotta be olyan gyártók nevében, amelyek termelése az elkészített vagy tartósított csemegekukorica teljes uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 50 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

(4)

A hatályos végleges dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (6) közzétételét követően a Bizottsághoz 2012. március 19-én kérelem érkezett az intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálata iránt. A kérelmet az Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux (AETMD) (a továbbiakban: panaszos) nyújtotta be olyan gyártók nevében, amelyek termelése az elkészített vagy tartósított csemegekukorica teljes uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 50 %-át teszi ki.

| (5) | A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatását vagy megismétlődését eredményezné. |
| --- | --- |

(5)

A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatását vagy megismétlődését eredményezné.

3.   A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

| (6) | Miután a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2012. június 19-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (7) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását. |
| --- | --- |

(6)

Miután a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2012. június 19-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (7) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását.

4.   A vizsgálat

4.1.   Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (7) | A dömping folytatódására vonatkozó vizsgálat a 2011. április 1. és 2012. március 31. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A károkozás valószínű folytatódásának értékelése szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2008. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(7)

A dömping folytatódására vonatkozó vizsgálat a 2011. április 1. és 2012. március 31. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A károkozás valószínű folytatódásának értékelése szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2008. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

4.2.   Az eljárásban érintett felek

| (8) | A hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan tájékoztatta a kérelmezőket és az egyéb ismert uniós gyártókat, a thaiföldi exportáló gyártókat, a független importőröket, azokat a felhasználókat, akikről ismert, hogy érintettek, valamint az exportáló ország képviselőit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, valamint meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül. |
| --- | --- |

(8)

A hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan tájékoztatta a kérelmezőket és az egyéb ismert uniós gyártókat, a thaiföldi exportáló gyártókat, a független importőröket, azokat a felhasználókat, akikről ismert, hogy érintettek, valamint az exportáló ország képviselőit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, valamint meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül.

| (9) | A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják.

| (10) | Tekintettel a vizsgálatban érintett thaiföldi exportáló gyártók és független uniós importőrök nagy számára, az eljárás megindítására vonatkozó értesítés az alaprendelet 17. cikkének megfelelően mintavétel alkalmazását irányozta elő. A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a fent említett feleket, hogy a felülvizsgálat megindítását követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat. |
| --- | --- |

(10)

Tekintettel a vizsgálatban érintett thaiföldi exportáló gyártók és független uniós importőrök nagy számára, az eljárás megindítására vonatkozó értesítés az alaprendelet 17. cikkének megfelelően mintavétel alkalmazását irányozta elő. A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a fent említett feleket, hogy a felülvizsgálat megindítását követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.

| (11) | A thaiföldi exportáló gyártók mintájának kiválasztását illetően a Bizottság 17 exportáló gyártótól kapott teljes körű információkat, melyek közül a vizsgálati időszakban 9 exportált az Unióba. A Bizottság úgy döntött, hogy 3 exportáló gyártóból álló mintát választ ki, amelyek összesített exportja az együttműködő exportáló gyártók Unióba irányuló teljes exportmennyiségének a 90 %-át képviselte a felülvizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(11)

A thaiföldi exportáló gyártók mintájának kiválasztását illetően a Bizottság 17 exportáló gyártótól kapott teljes körű információkat, melyek közül a vizsgálati időszakban 9 exportált az Unióba. A Bizottság úgy döntött, hogy 3 exportáló gyártóból álló mintát választ ki, amelyek összesített exportja az együttműködő exportáló gyártók Unióba irányuló teljes exportmennyiségének a 90 %-át képviselte a felülvizsgálati időszakban.

| (12) | Mivel független importőr részéről csak egy válasz érkezett, a Bizottság a független importőrök esetében nem alkalmazott mintavételt. |
| --- | --- |

(12)

Mivel független importőr részéről csak egy válasz érkezett, a Bizottság a független importőrök esetében nem alkalmazott mintavételt.

| (13) | Tekintettel az ezen eljárásban érintett uniós gyártók nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság bejelentette, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát a kárnak az alaprendelet 17. cikke szerinti megállapítására. Az előzetes kiválasztásra a kezdeményezés szakaszában a Bizottság rendelkezésére álló információk felhasználásával került sor, és az a gyártók árbevételén, termelési volumenén és az Unión belüli földrajzi elhelyezkedésén alapult. A javasolt mintát a gyártás és értékesítés azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján állították össze, amely a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen megvizsgálható volt; a minta az uniós gazdasági ágazat teljes gyártásának 58 %-át képviseli. Továbbá a javasolt minta a vállalatok földrajzi elhelyezkedését tekintve reprezentatív, mivel három különböző tagállamra terjed ki. Az uniós gyártókkal a Bizottság a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés közzétételének napján konzultált. Mivel nem jelentkeztek további gyártók, és a mintával kapcsolatban sem érkeztek észrevételek, a Bizottság elfogadta a javasolt mintát. |
| --- | --- |

(13)

Tekintettel az ezen eljárásban érintett uniós gyártók nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság bejelentette, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát a kárnak az alaprendelet 17. cikke szerinti megállapítására. Az előzetes kiválasztásra a kezdeményezés szakaszában a Bizottság rendelkezésére álló információk felhasználásával került sor, és az a gyártók árbevételén, termelési volumenén és az Unión belüli földrajzi elhelyezkedésén alapult. A javasolt mintát a gyártás és értékesítés azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján állították össze, amely a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen megvizsgálható volt; a minta az uniós gazdasági ágazat teljes gyártásának 58 %-át képviseli. Továbbá a javasolt minta a vállalatok földrajzi elhelyezkedését tekintve reprezentatív, mivel három különböző tagállamra terjed ki. Az uniós gyártókkal a Bizottság a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés közzétételének napján konzultált. Mivel nem jelentkeztek további gyártók, és a mintával kapcsolatban sem érkeztek észrevételek, a Bizottság elfogadta a javasolt mintát.

| (14) | Két érdekelt fél azt állította, hogy a Bizottság az uniós gyártók mintájába kizárólag kérelmezőket vett fel, és hogy törekednie kellett volna arra, hogy a kérelmezők csoportján kívül álló gyártókat is felvegyenek a mintába. |
| --- | --- |

(14)

Két érdekelt fél azt állította, hogy a Bizottság az uniós gyártók mintájába kizárólag kérelmezőket vett fel, és hogy törekednie kellett volna arra, hogy a kérelmezők csoportján kívül álló gyártókat is felvegyenek a mintába.

| (15) | A Bizottság azonban minden ismert uniós gyártót – legyen az kérelemező vagy sem – felkért arra, hogy működjön együtt. Tíz uniós gyártó – köztük kérelmező is – nyújtott be mintavételi információkat. Amint azt a (13) preambulumbekezdés kifejti, a kiválasztott minta megfelel a gyártás azon legnagyobb reprezentatív mennyiségének, amely a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen megvizsgálható volt; és az uniós gazdasági ágazat teljes gyártásának 58 %-át képviseli. A Bizottság úgy véli, hogy a kiválasztott minta a földrajzi elhelyezkedés szempontjából reprezentatív, függetlenül attól, hogy a gyártók a kérelmezőkhöz tartoznak-e vagy sem. Ezért a Bizottság ezt a kérelmet elutasította. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság azonban minden ismert uniós gyártót – legyen az kérelemező vagy sem – felkért arra, hogy működjön együtt. Tíz uniós gyártó – köztük kérelmező is – nyújtott be mintavételi információkat. Amint azt a (13) preambulumbekezdés kifejti, a kiválasztott minta megfelel a gyártás azon legnagyobb reprezentatív mennyiségének, amely a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen megvizsgálható volt; és az uniós gazdasági ágazat teljes gyártásának 58 %-át képviseli. A Bizottság úgy véli, hogy a kiválasztott minta a földrajzi elhelyezkedés szempontjából reprezentatív, függetlenül attól, hogy a gyártók a kérelmezőkhöz tartoznak-e vagy sem. Ezért a Bizottság ezt a kérelmet elutasította.

| (16) | A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és az abból eredő kár folytatódásának vagy megismétlődésének a valószínűségét, továbbá ahhoz, hogy meghatározza az Unió érdekeit. E célból a Bizottság kérdőíveket küldött a mintába kiválasztott exportáló gyártóknak, valamint a független importőrnek. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:






  a) | Uniós gyártók:






  — | Bonduelle Conserve International SAS, Renescure, Franciaország, |
| --- | --- | --- | --- |

(16)

A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és az abból eredő kár folytatódásának vagy megismétlődésének a valószínűségét, továbbá ahhoz, hogy meghatározza az Unió érdekeit. E célból a Bizottság kérdőíveket küldött a mintába kiválasztott exportáló gyártóknak, valamint a független importőrnek. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:

a)

Uniós gyártók:

—

Bonduelle Conserve International SAS, Renescure, Franciaország,

| — | Compagnie Générale de Conserve France SA, Theix, Franciaország, |
| --- | --- |

—

Compagnie Générale de Conserve France SA, Theix, Franciaország,

| — | Compagnie Générale de Conserve Hungary, Debrecen, Magyarország, |
| --- | --- |

—

Compagnie Générale de Conserve Hungary, Debrecen, Magyarország,

| — | Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Olaszország; |
| --- | --- |

—

Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Olaszország;

| b) | Thaiföldi exportáló gyártók:






  — | Agri Sol., Ltd, Pathumthani City, |
| --- | --- | --- |

b)

Thaiföldi exportáló gyártók:

—

Agri Sol., Ltd, Pathumthani City,

| — | Lampang Food Products Co., Ltd, Bangkok, |
| --- | --- |

—

Lampang Food Products Co., Ltd, Bangkok,

| — | Sun Sweet Co., Ltd, Chiang Mai City. |
| --- | --- |

—

Sun Sweet Co., Ltd, Chiang Mai City.

| (17) | A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják.

B.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

1.   Érintett termék

| (18) | Az érintett termék a jelenleg az ex 2001 90 30 KN-kód alá tartozó, morzsolt csemegekukorica (Zea mays var. saccharata), ecettel vagy ecetsavval elkészítve vagy tartósítva, nem fagyasztva, valamint a jelenleg az ex 2005 80 00 KN-kód alá tartozó, Thaiföldről származó morzsolt csemegekukorica (Zea mays var. saccharata), ecet vagy ecetsav helyett más anyaggal elkészítve vagy tartósítva, nem fagyasztva, a 2006-os vámtarifaszám alá tartozó termékek kivételével. |
| --- | --- |

(18)

Az érintett termék a jelenleg az ex 2001 90 30 KN-kód alá tartozó, morzsolt csemegekukorica (Zea mays var. saccharata), ecettel vagy ecetsavval elkészítve vagy tartósítva, nem fagyasztva, valamint a jelenleg az ex 2005 80 00 KN-kód alá tartozó, Thaiföldről származó morzsolt csemegekukorica (Zea mays var. saccharata), ecet vagy ecetsav helyett más anyaggal elkészítve vagy tartósítva, nem fagyasztva, a 2006-os vámtarifaszám alá tartozó termékek kivételével.

| (19) | A vizsgálat bebizonyította, hogy a tartósításban mutatkozó különbségek ellenére az érintett termék különböző típusai ugyanolyan alapvető biológiai és kémiai jellemzőkkel rendelkeznek, és alapvetően ugyanarra a célra használatosak. |
| --- | --- |

(19)

A vizsgálat bebizonyította, hogy a tartósításban mutatkozó különbségek ellenére az érintett termék különböző típusai ugyanolyan alapvető biológiai és kémiai jellemzőkkel rendelkeznek, és alapvetően ugyanarra a célra használatosak.

| (20) | Két érdekelt fél állítása szerint a csemegekukoricára vonatkozó KN-kódok nem kizárólag az érintett terméket képviselik, hanem jelentős mennyiségű konzerv bébikukoricát is tartalmaznak, amelyet nem az Unióban termelnek, és amely nem minősül hasonló terméknek. Az érdekelt felek azt javasolták, hogy Bizottság vegye fel adatai közé a bébikukoricára vonatkozó adatokat. |
| --- | --- |

(20)

Két érdekelt fél állítása szerint a csemegekukoricára vonatkozó KN-kódok nem kizárólag az érintett terméket képviselik, hanem jelentős mennyiségű konzerv bébikukoricát is tartalmaznak, amelyet nem az Unióban termelnek, és amely nem minősül hasonló terméknek. Az érdekelt felek azt javasolták, hogy Bizottság vegye fel adatai közé a bébikukoricára vonatkozó adatokat.

| (21) | A vizsgálat azonban kizárólag az intézkedések tárgyát képező termékre összpontosított, amely kizárja a bébikukoricát, és az elemzés alapjául a megfelelő TARIC-kódok szolgáltak. Ezért a kérelmet el kell utasítani, mivel a tények tekintetében téves. |
| --- | --- |

(21)

A vizsgálat azonban kizárólag az intézkedések tárgyát képező termékre összpontosított, amely kizárja a bébikukoricát, és az elemzés alapjául a megfelelő TARIC-kódok szolgáltak. Ezért a kérelmet el kell utasítani, mivel a tények tekintetében téves.

2.   Hasonló termék

| (22) | Az uniós piacon az uniós gazdasági ágazat által előállított és értékesített csemegekukoricáról és a Thaiföldön előállított és értékesített csemegekukoricáról megállapítást nyert, hogy alapvetően ugyanazokkal a fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek, mint a Thaiföldön előállított és uniós exportra értékesített csemegekukorica alapvető felhasználási területei. Ennélfogva ezeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(22)

Az uniós piacon az uniós gazdasági ágazat által előállított és értékesített csemegekukoricáról és a Thaiföldön előállított és értékesített csemegekukoricáról megállapítást nyert, hogy alapvetően ugyanazokkal a fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek, mint a Thaiföldön előállított és uniós exportra értékesített csemegekukorica alapvető felhasználási területei. Ennélfogva ezeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni.

C.   A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

| (23) | Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése a dömping valószínű folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezetne-e. |
| --- | --- |

(23)

Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése a dömping valószínű folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezetne-e.

1.   Előzetes megjegyzések

| (24) | A (10) preambulumbekezdésben említettek szerint az együttműködési szándékukat jelző exportáló gyártók esetleges nagy számára való tekintettel a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés mintavételt irányzott elő. A dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségének megállapítása céljából a Bizottság három exportáló gyártóból álló mintát választott ki, amelyek az együttműködési szándékukat jelző exportáló gyártók teljes exportjának körülbelül 90 %-át képviselik. |
| --- | --- |

(24)

A (10) preambulumbekezdésben említettek szerint az együttműködési szándékukat jelző exportáló gyártók esetleges nagy számára való tekintettel a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés mintavételt irányzott elő. A dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségének megállapítása céljából a Bizottság három exportáló gyártóból álló mintát választott ki, amelyek az együttműködési szándékukat jelző exportáló gyártók teljes exportjának körülbelül 90 %-át képviselik.

| (25) | Mivel a mintába felvett három exportáló gyártó exportmennyisége a felülvizsgálati időszak alatt a Thaiföldről az Unióba irányuló összes export körülbelül 25 %-ának felelt meg, más forrásból származó információkat, mint például a felülvizsgálat iránti kérelmet, a (thaiföldi vámhatóságtól származó) rendelkezésre álló kereskedelmi exportstatisztikákat és (az Eurostattól származó) importstatisztikákat is fel kellett használni annak érdekében, hogy megállapítsák a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének a valószínűségét. |
| --- | --- |

(25)

Mivel a mintába felvett három exportáló gyártó exportmennyisége a felülvizsgálati időszak alatt a Thaiföldről az Unióba irányuló összes export körülbelül 25 %-ának felelt meg, más forrásból származó információkat, mint például a felülvizsgálat iránti kérelmet, a (thaiföldi vámhatóságtól származó) rendelkezésre álló kereskedelmi exportstatisztikákat és (az Eurostattól származó) importstatisztikákat is fel kellett használni annak érdekében, hogy megállapítsák a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének a valószínűségét.

| (26) | A dömpingkülönbözet meghatározásához nem vették figyelembe azokat a thaiföldi kereskedők részére történő értékesítéseket, amelyek esetében nem volt ismert az áruk exportjának célterülete. |
| --- | --- |

(26)

A dömpingkülönbözet meghatározásához nem vették figyelembe azokat a thaiföldi kereskedők részére történő értékesítéseket, amelyek esetében nem volt ismert az áruk exportjának célterülete.

| (27) | Az eredeti vizsgálathoz hasonlóan a Bizottság úgy ítélte meg, hogy egyes exportáló gyártók külső szállítóktól szerzik be az általuk értékesített érintett termék egy részét. A vizsgálat során a vonatkozó dömpingkülönbözetek meghatározásához nem vették figyelembe az érintett termék azon értékesítéseit, amelyeket nem maguk az exportáló gyártók állítottak elő. |
| --- | --- |

(27)

Az eredeti vizsgálathoz hasonlóan a Bizottság úgy ítélte meg, hogy egyes exportáló gyártók külső szállítóktól szerzik be az általuk értékesített érintett termék egy részét. A vizsgálat során a vonatkozó dömpingkülönbözetek meghatározásához nem vették figyelembe az érintett termék azon értékesítéseit, amelyeket nem maguk az exportáló gyártók állítottak elő.

2.   Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban

2.1.   A rendes érték meghatározása

| (28) | Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének első mondatával összhangban a rendes érték megállapításához először mindhárom exportáló gyártó esetében meghatározták, hogy a felülvizsgálati időszakban a hasonló terméknek e gyártók általi teljes belföldi értékesítése összehasonlítva e gyártóknak az Unióba irányuló teljes exportértékesítésével reprezentatív volt-e, azaz hogy a belföldi fogyasztásra szánt hasonló termék értékesítési mennyisége elérte, illetve meghaladta-e az érintett termék e gyártók általi, az Unióba történő exportjának 5 %-át. |
| --- | --- |

(28)

Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének első mondatával összhangban a rendes érték megállapításához először mindhárom exportáló gyártó esetében meghatározták, hogy a felülvizsgálati időszakban a hasonló terméknek e gyártók általi teljes belföldi értékesítése összehasonlítva e gyártóknak az Unióba irányuló teljes exportértékesítésével reprezentatív volt-e, azaz hogy a belföldi fogyasztásra szánt hasonló termék értékesítési mennyisége elérte, illetve meghaladta-e az érintett termék e gyártók általi, az Unióba történő exportjának 5 %-át.

| (29) | A hasonló termék belföldi értékesítései a mintába felvett három vállalat közül egy esetben reprezentatívnak bizonyultak. |
| --- | --- |

(29)

A hasonló termék belföldi értékesítései a mintába felvett három vállalat közül egy esetben reprezentatívnak bizonyultak.

| (30) | A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy a hasonló termék e vállalat által értékesített és belföldi fogyasztásra szánt típusai megegyeztek-e vagy közvetlenül összehasonlíthatók voltak-e az Unióba irányuló kivitelre szánt termék típusaival. Minden ilyen típus esetében megállapították, hogy a hasonló termék belföldi fogyasztásra szánt értékesítései eléggé reprezentatívak voltak-e az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében. A belföldi fogyasztásra szánt értékesítések abban az esetben bizonyultak kellőképpen reprezentatívnak, ha elérték vagy meghaladták az összehasonlítható terméktípus teljes Unióba exportált értékesítési mennyiségének az 5 %-át. |
| --- | --- |

(30)

A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy a hasonló termék e vállalat által értékesített és belföldi fogyasztásra szánt típusai megegyeztek-e vagy közvetlenül összehasonlíthatók voltak-e az Unióba irányuló kivitelre szánt termék típusaival. Minden ilyen típus esetében megállapították, hogy a hasonló termék belföldi fogyasztásra szánt értékesítései eléggé reprezentatívak voltak-e az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében. A belföldi fogyasztásra szánt értékesítések abban az esetben bizonyultak kellőképpen reprezentatívnak, ha elérték vagy meghaladták az összehasonlítható terméktípus teljes Unióba exportált értékesítési mennyiségének az 5 %-át.

| (31) | Megállapítást nyert, hogy az említett vállalat esetében a hasonló terméknek csak egyetlen típusa volt közvetlenül összehasonlítható az Unióba exportált termék típusával. Emellett ezt a bizonyos terméktípust a belföldi piacon is kellően reprezentatív mennyiségben értékesítették. |
| --- | --- |

(31)

Megállapítást nyert, hogy az említett vállalat esetében a hasonló terméknek csak egyetlen típusa volt közvetlenül összehasonlítható az Unióba exportált termék típusával. Emellett ezt a bizonyos terméktípust a belföldi piacon is kellően reprezentatív mennyiségben értékesítették.

| (32) | A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy a (31) preambulumbekezdésben említett vállalat a terméktípust az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdése értelmében rendes kereskedelmi forgalomban értékesítette-e. Ez oly módon történt, hogy megállapították az érintett terméktípusra vonatkozóan a független fogyasztóknak történő nyereséges belföldi értékesítés részarányát. |
| --- | --- |

(32)

A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy a (31) preambulumbekezdésben említett vállalat a terméktípust az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdése értelmében rendes kereskedelmi forgalomban értékesítette-e. Ez oly módon történt, hogy megállapították az érintett terméktípusra vonatkozóan a független fogyasztóknak történő nyereséges belföldi értékesítés részarányát.

| (33) | A Bizottság megállapította, hogy a belföldi fogyasztásra szánt értékesítés több mint 80 %-a nyereséges volt, és a 2. cikk (4) bekezdésével összhangban a rendes érték megállapítása céljából e bizonyos terméktípusra vonatkozó valamennyi tranzakciót felhasználták. |
| --- | --- |

(33)

A Bizottság megállapította, hogy a belföldi fogyasztásra szánt értékesítés több mint 80 %-a nyereséges volt, és a 2. cikk (4) bekezdésével összhangban a rendes érték megállapítása céljából e bizonyos terméktípusra vonatkozó valamennyi tranzakciót felhasználták.

| (34) | Az érintett terméktípus esetében, amennyiben a belföldi értékesítések reprezentatívak voltak és rendes kereskedelmi forgalomban történtek, a rendes érték megállapítása a felülvizsgálati időszakban az adott típus összes belföldi értékesítésének súlyozott átlagaként kiszámított tényleges belföldi áron alapult. |
| --- | --- |

(34)

Az érintett terméktípus esetében, amennyiben a belföldi értékesítések reprezentatívak voltak és rendes kereskedelmi forgalomban történtek, a rendes érték megállapítása a felülvizsgálati időszakban az adott típus összes belföldi értékesítésének súlyozott átlagaként kiszámított tényleges belföldi áron alapult.

| (35) | A fennmaradó két exportáló gyártó esetében, amelyek belföldi piacon történő értékesítése nem bizonyult reprezentatívnak (egyikük egyáltalán nem értékesítette a hasonló terméket belföldi fogyasztásra) és a harmadik exportáló gyártó esetében – amelynek teljes értékesítése reprezentatívnak bizonyult, azonban a hasonló termék számos típusának belföldi piacon értékesített mennyiségei az ő esetében nem voltak reprezentatívak – az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése értelmében a rendes értéket számtanilag kellett képezni. |
| --- | --- |

(35)

A fennmaradó két exportáló gyártó esetében, amelyek belföldi piacon történő értékesítése nem bizonyult reprezentatívnak (egyikük egyáltalán nem értékesítette a hasonló terméket belföldi fogyasztásra) és a harmadik exportáló gyártó esetében – amelynek teljes értékesítése reprezentatívnak bizonyult, azonban a hasonló termék számos típusának belföldi piacon értékesített mennyiségei az ő esetében nem voltak reprezentatívak – az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése értelmében a rendes értéket számtanilag kellett képezni.

| (36) | A rendes értéket úgy képezték, hogy az Unióba exportált egyes terméktípusok előállítási költségeihez hozzáadták az ésszerű összegnyi értékesítési, általános és adminisztratív költséget, valamint a nyereséget. |
| --- | --- |

(36)

A rendes értéket úgy képezték, hogy az Unióba exportált egyes terméktípusok előállítási költségeihez hozzáadták az ésszerű összegnyi értékesítési, általános és adminisztratív költséget, valamint a nyereséget.

| (37) | Az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdése alapján azon két exportáló gyártó esetében, amelyek belföldi fogyasztásra szánt értékesítéseinek mennyisége nem érte el, illetve meghaladta az Unióba irányuló értékesítési mennyiségeik 5 %-át, az értékesítési, általános és adminisztratív költségeket és a haszonkulcsot a vállalat belföldi piacon, rendes kereskedelmi forgalomban történő értékesítései alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(37)

Az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdése alapján azon két exportáló gyártó esetében, amelyek belföldi fogyasztásra szánt értékesítéseinek mennyisége nem érte el, illetve meghaladta az Unióba irányuló értékesítési mennyiségeik 5 %-át, az értékesítési, általános és adminisztratív költségeket és a haszonkulcsot a vállalat belföldi piacon, rendes kereskedelmi forgalomban történő értékesítései alapján állapították meg.

| (38) | A harmadik exportáló gyártó esetében, amely nem értékesítette a hasonló terméket belföldi fogyasztásra, az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének a) pontjával összhangban, az értékesítési, általános és adminisztratív költségeket, valamint a haszonkulcsot e harmadik exportáló gyártó vonatkozásában a (37) preambulumbekezdésben említett másik két exportáló gyártó súlyozott átlaggal számított értékesítési, általános és adminisztratív költségei, valamint haszonkulcsa alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(38)

A harmadik exportáló gyártó esetében, amely nem értékesítette a hasonló terméket belföldi fogyasztásra, az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének a) pontjával összhangban, az értékesítési, általános és adminisztratív költségeket, valamint a haszonkulcsot e harmadik exportáló gyártó vonatkozásában a (37) preambulumbekezdésben említett másik két exportáló gyártó súlyozott átlaggal számított értékesítési, általános és adminisztratív költségei, valamint haszonkulcsa alapján állapították meg.

| (39) | Két érdekelt fél vitatta az alkalmazott – a (37) preambulumbekezdésben ismertetett – módszertant, miszerint a rendes érték megállapításához figyelembe vették a nyereséget, amely az Unióba irányuló értékesítési mennyiségek 5 %-át nem meghaladó belföldi értékesítési tranzakciókon alapul. E módszertan szerint amennyiben a belföldi értékesítési tranzakciók nem tekinthetők reprezentatívnak, az azokra visszavezethető nyereséget sem kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

(39)

Két érdekelt fél vitatta az alkalmazott – a (37) preambulumbekezdésben ismertetett – módszertant, miszerint a rendes érték megállapításához figyelembe vették a nyereséget, amely az Unióba irányuló értékesítési mennyiségek 5 %-át nem meghaladó belföldi értékesítési tranzakciókon alapul. E módszertan szerint amennyiben a belföldi értékesítési tranzakciók nem tekinthetők reprezentatívnak, az azokra visszavezethető nyereséget sem kell figyelembe venni.

| (40) | Az eredeti vizsgálat során azonban ugyanezt a módszertant alkalmazták, és a körülmények megváltozása hiányában emiatt a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ezen eljárás alkalmazásában e módszertan még mindig érvényes. |
| --- | --- |

(40)

Az eredeti vizsgálat során azonban ugyanezt a módszertant alkalmazták, és a körülmények megváltozása hiányában emiatt a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ezen eljárás alkalmazásában e módszertan még mindig érvényes.

2.2.   Az exportár megállapítása

| (41) | A mintába felvett exportáló gyártók valamennyi értékesítése közvetlenül a független uniós fogyasztók számára történt. Az értékesítési árat ezért az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésével összhangban az uniós független fogyasztók által ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő árak alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(41)

A mintába felvett exportáló gyártók valamennyi értékesítése közvetlenül a független uniós fogyasztók számára történt. Az értékesítési árat ezért az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésével összhangban az uniós független fogyasztók által ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő árak alapján állapították meg.

2.3.   Összehasonlítás és kiigazítások

| (42) | A rendes érték és az exportár összehasonlítását a gyártelepi ár alapján végezték el. A tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban figyelembe vették az árak összehasonlíthatóságát érintő különbségeket. |
| --- | --- |

(42)

A rendes érték és az exportár összehasonlítását a gyártelepi ár alapján végezték el. A tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban figyelembe vették az árak összehasonlíthatóságát érintő különbségeket.

| (43) | Amennyiben alkalmazható és megfelelően indokolt volt, figyelembe vették a szállítási, a biztosítási, az anyagmozgatási és rakodási költségekben, a jutalékok költségeiben és a banki költségekben mutatkozó különbségeket. |
| --- | --- |

(43)

Amennyiben alkalmazható és megfelelően indokolt volt, figyelembe vették a szállítási, a biztosítási, az anyagmozgatási és rakodási költségekben, a jutalékok költségeiben és a banki költségekben mutatkozó különbségeket.

| (44) | Továbbá az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének d) pontjával összhangban és az eredeti vizsgálat során alkalmazott módszertannak megfelelően kiigazították azon exportáló gyártók kereskedelmi szintjének különbségeit, amelyek értékesítései a belföldi piacon saját márkanév alatt, azonban az Unióba irányuló értékesítései a kiskereskedő márkaneve alatt történtek. A kiigazítás szintjét, amelyet a (33) preambulumbekezdésben említett rendes érték megállapítása során a haszonkulcsból származtatva számítottak ki, az uniós gazdasági ágazat saját márkanevű termékei, illetve egyéb termékei révén szerzett haszonkulcsa közötti viszony alapján becsülték meg. A haszonkulcsot ezért 20 % és 50 % közötti mértékben csökkentették. |
| --- | --- |

(44)

Továbbá az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének d) pontjával összhangban és az eredeti vizsgálat során alkalmazott módszertannak megfelelően kiigazították azon exportáló gyártók kereskedelmi szintjének különbségeit, amelyek értékesítései a belföldi piacon saját márkanév alatt, azonban az Unióba irányuló értékesítései a kiskereskedő márkaneve alatt történtek. A kiigazítás szintjét, amelyet a (33) preambulumbekezdésben említett rendes érték megállapítása során a haszonkulcsból származtatva számítottak ki, az uniós gazdasági ágazat saját márkanevű termékei, illetve egyéb termékei révén szerzett haszonkulcsa közötti viszony alapján becsülték meg. A haszonkulcsot ezért 20 % és 50 % közötti mértékben csökkentették.

| (45) | Két érdekelt fél úgy vélte, hogy Thaiföld belföldi hazai piacát és az uniós piacot nem lehet összehasonlítani, mivel méreteikben eltérnek, ezenkívül a thaiföldi termelők a belföldi piacon saját márkanevükön értékesítenek. |
| --- | --- |

(45)

Két érdekelt fél úgy vélte, hogy Thaiföld belföldi hazai piacát és az uniós piacot nem lehet összehasonlítani, mivel méreteikben eltérnek, ezenkívül a thaiföldi termelők a belföldi piacon saját márkanevükön értékesítenek.

| (46) | Emlékeztetni kell arra, hogy a (22) preambulumbekezdésben megállapítást nyert, hogy a Thaiföld belföldi piacán értékesített csemegekukorica, valamint az uniós piacra irányuló exportra értékesített csemegekukorica az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek minősül. |
| --- | --- |

(46)

Emlékeztetni kell arra, hogy a (22) preambulumbekezdésben megállapítást nyert, hogy a Thaiföld belföldi piacán értékesített csemegekukorica, valamint az uniós piacra irányuló exportra értékesített csemegekukorica az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek minősül.

| (47) | Másodszor, a kereskedelem szintjében jelentkező különbségek miatt a haszonkulcs kiigazítására került sor: a saját márkanéven történő belföldi értékesítésekből származó haszonkulcsot 20 és 50 % közötti mértékben csökkentették. Ez szintén az eredeti vizsgálatban alkalmazott módszertan alkalmazásából adódik. |
| --- | --- |

(47)

Másodszor, a kereskedelem szintjében jelentkező különbségek miatt a haszonkulcs kiigazítására került sor: a saját márkanéven történő belföldi értékesítésekből származó haszonkulcsot 20 és 50 % közötti mértékben csökkentették. Ez szintén az eredeti vizsgálatban alkalmazott módszertan alkalmazásából adódik.

2.4.   Dömping a felülvizsgálati időszakban

| (48) | A fentiek alapján a vámkezelés előtti nettó uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezett dömpingkülönbözetet 8 % és 44 % között állapították meg. |
| --- | --- |

(48)

A fentiek alapján a vámkezelés előtti nettó uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezett dömpingkülönbözetet 8 % és 44 % között állapították meg.

3.   A behozatal alakulása az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén

3.1.   Az exportáló gyártók termelési kapacitása

| (49) | A csemegekukorica előállítása a frissen betakarított kukoricához való hozzáféréstől függ, amelyet közvetlenül a betakarítás után a konzervüzembe szállítanak. A frissen betakarított kukoricát a betakarítás után 24 órán belül konzerválni kell, így az érintett termék előállítási kapacitása közvetlenül kapcsolódik a frissen betakarított kukorica beszerezhetőségéhez. |
| --- | --- |

(49)

A csemegekukorica előállítása a frissen betakarított kukoricához való hozzáféréstől függ, amelyet közvetlenül a betakarítás után a konzervüzembe szállítanak. A frissen betakarított kukoricát a betakarítás után 24 órán belül konzerválni kell, így az érintett termék előállítási kapacitása közvetlenül kapcsolódik a frissen betakarított kukorica beszerezhetőségéhez.

| (50) | Thaiföldön a betakarítási időszak évente mintegy 9–10 hónapig tart, amely évente 2 betakarítást jelent. A rendelkezésre álló műszaki gyártási kapacitás értékelésekor az elemzésben figyelembe kell venni az idényhez kötött nyersanyagfüggőséget. |
| --- | --- |

(50)

Thaiföldön a betakarítási időszak évente mintegy 9–10 hónapig tart, amely évente 2 betakarítást jelent. A rendelkezésre álló műszaki gyártási kapacitás értékelésekor az elemzésben figyelembe kell venni az idényhez kötött nyersanyagfüggőséget.

| (51) | A mintába felvett három exportáló gyártó összesített műszaki kapacitása 130 000 tonnától 150 000 tonnáig terjedt. A rendelkezésre álló műszaki kapacitás kihasználásának tényleges aránya 50 %-tól 80 %-ig terjedt. |
| --- | --- |

(51)

A mintába felvett három exportáló gyártó összesített műszaki kapacitása 130 000 tonnától 150 000 tonnáig terjedt. A rendelkezésre álló műszaki kapacitás kihasználásának tényleges aránya 50 %-tól 80 %-ig terjedt.

| (52) | Több érdekelt fél ugyan elismerte a nyersanyagok hozzáférhetősége miatt csökkentett műszaki kapacitás vonatkozásában alkalmazott módszertant, azonban azzal érvelt, hogy a rendelkezésre álló szabad kapacitást eltúlozták. |
| --- | --- |

(52)

Több érdekelt fél ugyan elismerte a nyersanyagok hozzáférhetősége miatt csökkentett műszaki kapacitás vonatkozásában alkalmazott módszertant, azonban azzal érvelt, hogy a rendelkezésre álló szabad kapacitást eltúlozták.

| (53) | Amint azt az (50) preambulumbekezdésben már hangsúlyoztuk, a műszaki kapacitást nem lehet teljes mértékben kihasználni, mivel a frissen betakarított csemegekukorica elérhetősége idényfüggő. A vizsgálat mindazonáltal kimutatta, hogy a mintába felvett egyes gyártók kapacitáskihasználási adatai elérték, valamint meghaladták a 80 %-ot, míg más, a mintába felvett gyártók kapacitáskihasználása sokkal alacsonyabb volt. Mivel valamennyi gyártó hasonló nyersanyag-hozzáféréssel rendelkezik, az említett alacsonyabb mértékű kapacitáskihasználás nem magyarázható csupán a frissen betakarított csemegekukorica idényfüggő elérhetőségének hiányával. |
| --- | --- |

(53)

Amint azt az (50) preambulumbekezdésben már hangsúlyoztuk, a műszaki kapacitást nem lehet teljes mértékben kihasználni, mivel a frissen betakarított csemegekukorica elérhetősége idényfüggő. A vizsgálat mindazonáltal kimutatta, hogy a mintába felvett egyes gyártók kapacitáskihasználási adatai elérték, valamint meghaladták a 80 %-ot, míg más, a mintába felvett gyártók kapacitáskihasználása sokkal alacsonyabb volt. Mivel valamennyi gyártó hasonló nyersanyag-hozzáféréssel rendelkezik, az említett alacsonyabb mértékű kapacitáskihasználás nem magyarázható csupán a frissen betakarított csemegekukorica idényfüggő elérhetőségének hiányával.

| (54) | A thaiföldi élelmiszer-feldolgozók szövetsége által rendelkezésre bocsátott információk szerint a figyelembe vett időszak során a világ többi részébe irányuló, teljes thaiföldi exportmennyiség mintegy 20 %-kal folyamatosan nőtt, a felülvizsgálati időszak alatt elérte a 150 000–200 000 tonnát. Ez azt mutatja, hogy amennyiben az exportáló gyártóknak többletmennyiségre van szüksége, a rendelkezésre álló csemegekukorica mennyisége folyamatosan megnövekedhet, és ténylegesen növekszik is. Ebben a tekintetben meg kell jegyezni, hogy Thaiföldön a teljes kukoricatermelés a figyelembe vett időszak alatt 4,1 millió tonnától 4,5 millió tonnáig terjedt. El kell ugyan ismerni azt, hogy a kukorica-termelésről nem lehet 1:1 arányban átállni a csemegekukorica-termelésre, a termelési mennyiségek közötti különbség tényleges mértéke alapján egyértelmű, hogy az édeskukorica-termelésről a csemegekukorica-termelésre való átállás már egy kis mértéke is jelentős hatással lehet a teljes thaiföldi csemegekukorica-termelésre. |
| --- | --- |

(54)

A thaiföldi élelmiszer-feldolgozók szövetsége által rendelkezésre bocsátott információk szerint a figyelembe vett időszak során a világ többi részébe irányuló, teljes thaiföldi exportmennyiség mintegy 20 %-kal folyamatosan nőtt, a felülvizsgálati időszak alatt elérte a 150 000–200 000 tonnát. Ez azt mutatja, hogy amennyiben az exportáló gyártóknak többletmennyiségre van szüksége, a rendelkezésre álló csemegekukorica mennyisége folyamatosan megnövekedhet, és ténylegesen növekszik is. Ebben a tekintetben meg kell jegyezni, hogy Thaiföldön a teljes kukoricatermelés a figyelembe vett időszak alatt 4,1 millió tonnától 4,5 millió tonnáig terjedt. El kell ugyan ismerni azt, hogy a kukorica-termelésről nem lehet 1:1 arányban átállni a csemegekukorica-termelésre, a termelési mennyiségek közötti különbség tényleges mértéke alapján egyértelmű, hogy az édeskukorica-termelésről a csemegekukorica-termelésre való átállás már egy kis mértéke is jelentős hatással lehet a teljes thaiföldi csemegekukorica-termelésre.

| (55) | Ezen az alapon megállapítást nyert, hogy a mintába felvett három gyártó évente további mintegy 40 000–60 000 tonna mennyiséget (a továbbiakban: tényleges szabad kapacitás) termelhetne, amely az érintett termék Unióba irányuló teljes exportjának mintegy kétszeresét, illetve háromszorosát teszi ki. |
| --- | --- |

(55)

Ezen az alapon megállapítást nyert, hogy a mintába felvett három gyártó évente további mintegy 40 000–60 000 tonna mennyiséget (a továbbiakban: tényleges szabad kapacitás) termelhetne, amely az érintett termék Unióba irányuló teljes exportjának mintegy kétszeresét, illetve háromszorosát teszi ki.

| (56) | A mintába felvett gyártók tényleges szabad kapacitása önmagában ezért jelentősnek tekinthető. Emellett Thaiföldön az érintett termék egyéb 15 ismert gyártója tevékeny, akik hasonlóképpen jelentős csemegekukorica-termeléshez férnek hozzá az országban. |
| --- | --- |

(56)

A mintába felvett gyártók tényleges szabad kapacitása önmagában ezért jelentősnek tekinthető. Emellett Thaiföldön az érintett termék egyéb 15 ismert gyártója tevékeny, akik hasonlóképpen jelentős csemegekukorica-termeléshez férnek hozzá az országban.

| (57) | Egyéb forrásokból gyűjtött információk, azaz az alábbiak:






  — | az exportáló gyártók interneten elérhető prezentációiból gyűjtött információk, |
| --- | --- | --- |

(57)

Egyéb forrásokból gyűjtött információk, azaz az alábbiak:

—

az exportáló gyártók interneten elérhető prezentációiból gyűjtött információk,

| — | a mintavétel során gyűjtött információk, valamint |
| --- | --- |

—

a mintavétel során gyűjtött információk, valamint

| — | az alaprendelet 14. cikke (6) bekezdése alapján felállított adatbázisban összegyűjtött információk |
| --- | --- |

—

az alaprendelet 14. cikke (6) bekezdése alapján felállított adatbázisban összegyűjtött információk

alapján megállapítható, hogy a főbb exportáló gyártók közül legalább kettő – amelyek közül az egyik együttműködött a felülvizsgálati eljárásban, azonban nem került be a mintába (és így nem szolgáltatott részletes információkat e tekintetben) – összesített kapacitása 50 000 és 100 000 tonna közötti mennyiségnek felel meg.

| (58) | Végül semmi nem utal arra, hogy a thaiföldi belső piaci, illetve a harmadik országbeli piaci fogyasztás szintje növekedne, és így – a thaiföldi gyártók többletkapacitásának kihasználása esetén – fel tudná venni a megnövekedett gyártást. Különösen Thaiföld belföldi piaca igen kicsi, és átlagosan a mintában szereplő összes thaiföldi gyártó értékesítéseinek csupán 1–2 %-át tette ki. Ez megerősíti azt, hogy a csemegekukorica bármely esetleges többlettermelését Thaiföldön kívülre exportálják majd. |
| --- | --- |

(58)

Végül semmi nem utal arra, hogy a thaiföldi belső piaci, illetve a harmadik országbeli piaci fogyasztás szintje növekedne, és így – a thaiföldi gyártók többletkapacitásának kihasználása esetén – fel tudná venni a megnövekedett gyártást. Különösen Thaiföld belföldi piaca igen kicsi, és átlagosan a mintában szereplő összes thaiföldi gyártó értékesítéseinek csupán 1–2 %-át tette ki. Ez megerősíti azt, hogy a csemegekukorica bármely esetleges többlettermelését Thaiföldön kívülre exportálják majd.

3.2.   Az uniós piac vonzereje

| (59) | Az érintett termék uniós exportárai, valamint a hasonló termék belföldi piaci árai közötti összehasonlítás a következő két tényre derített fényt: a belföldi piacon az árak viszonylag magasak (a saját márkájú értékesítés miatt), az értékesítési mennyiségek pedig az exportértékesítéshez képest viszonylag alacsonyak. Ennek alapján az intézkedések hatályvesztése nem járna azzal a nyilvánvaló kockázattal, hogy a kereskedelem a belföldi piaci értékesítések irányából az Unióba történő értékesítések irányába helyeződjön át. |
| --- | --- |

(59)

Az érintett termék uniós exportárai, valamint a hasonló termék belföldi piaci árai közötti összehasonlítás a következő két tényre derített fényt: a belföldi piacon az árak viszonylag magasak (a saját márkájú értékesítés miatt), az értékesítési mennyiségek pedig az exportértékesítéshez képest viszonylag alacsonyak. Ennek alapján az intézkedések hatályvesztése nem járna azzal a nyilvánvaló kockázattal, hogy a kereskedelem a belföldi piaci értékesítések irányából az Unióba történő értékesítések irányába helyeződjön át.

| (60) | Az érintett termék uniós exportárai, valamint a hasonló termék harmadik országokban felszámított árai közötti összehasonlítás során kiderül, hogy a mintába kiválasztott 3 exportáló gyártó tekintetében az Unióban felszámított árak – átlagosan – 14 %-kal magasabbak. |
| --- | --- |

(60)

Az érintett termék uniós exportárai, valamint a hasonló termék harmadik országokban felszámított árai közötti összehasonlítás során kiderül, hogy a mintába kiválasztott 3 exportáló gyártó tekintetében az Unióban felszámított árak – átlagosan – 14 %-kal magasabbak.

| (61) | Ezt a megállapítást a thaiföldi vámhatóság külkereskedelmi statisztikái is megerősítik. A felülvizsgálati kérelemben bemutatott módszertant követve, a megadott logisztikai tömeg (konzerv + kukorica + folyadék) nettó konzervtömegre (kukorica + folyadék) történő átváltása után az Unióban felszámított, kilogrammonkénti árak – átlagosan – 5 %-kal magasabbak a harmadik országokban felszámított áraknál. |
| --- | --- |

(61)

Ezt a megállapítást a thaiföldi vámhatóság külkereskedelmi statisztikái is megerősítik. A felülvizsgálati kérelemben bemutatott módszertant követve, a megadott logisztikai tömeg (konzerv + kukorica + folyadék) nettó konzervtömegre (kukorica + folyadék) történő átváltása után az Unióban felszámított, kilogrammonkénti árak – átlagosan – 5 %-kal magasabbak a harmadik országokban felszámított áraknál.

| (62) | Miközben számos fél kétségeit fejezte ki aziránt, hogy az 5, illetve 14 %-os árkülönbség elég jelentős ahhoz, hogy a kereskedelem Unióba irányuló áthelyeződéséhez vezessen, a vizsgálat rámutatott, hogy ez a csemegekukorica piacán tényleg valószínű. Ezen eljárás során az egyik thaiföldi vállalatra (Karn Corn) korábban 8–10 %-kal alacsonyabb vámtétel volt érvényben, mint a legtöbb más thaiföldi exportőrre. Ez a 8–10 %-os előny azonban elegendő volt ahhoz, hogy az Unióba irányuló thaiföldi exportban való részesedését az eredeti vizsgálat során irányadó vizsgálati időszak és a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálati időszaka között hétszeresére növelje. |
| --- | --- |

(62)

Miközben számos fél kétségeit fejezte ki aziránt, hogy az 5, illetve 14 %-os árkülönbség elég jelentős ahhoz, hogy a kereskedelem Unióba irányuló áthelyeződéséhez vezessen, a vizsgálat rámutatott, hogy ez a csemegekukorica piacán tényleg valószínű. Ezen eljárás során az egyik thaiföldi vállalatra (Karn Corn) korábban 8–10 %-kal alacsonyabb vámtétel volt érvényben, mint a legtöbb más thaiföldi exportőrre. Ez a 8–10 %-os előny azonban elegendő volt ahhoz, hogy az Unióba irányuló thaiföldi exportban való részesedését az eredeti vizsgálat során irányadó vizsgálati időszak és a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálati időszaka között hétszeresére növelje.

| (63) | Ezenkívül annak ellenére, hogy 3,1 %-os dömpingellenes vám van hatályban, a Karn Corn a dömpingellenes vámok kivetése óta több mint a kétszeresére növelte az Unióba irányuló exportmennyiségét. Ez még az alacsony árkülönbség ellenére is az uniós piac vonzerejét mutatja más piacokhoz képest. |
| --- | --- |

(63)

Ezenkívül annak ellenére, hogy 3,1 %-os dömpingellenes vám van hatályban, a Karn Corn a dömpingellenes vámok kivetése óta több mint a kétszeresére növelte az Unióba irányuló exportmennyiségét. Ez még az alacsony árkülönbség ellenére is az uniós piac vonzerejét mutatja más piacokhoz képest.

| (64) | Következésképpen az uniós saját márkájú értékesítések miatt annak a kockázata ugyan meglehetősen korlátozott, hogy a kereskedelem iránya áthelyeződik a belföldi piacról az Unió piacára, ez utóbbin felszámított magasabb árak miatt azonban annak a kockázata viszont jelentős, hogy a kereskedelem iránya áthelyeződik a harmadik országoknak történő értékesítésről az Unió piacára történő értékesítésre. |
| --- | --- |

(64)

Következésképpen az uniós saját márkájú értékesítések miatt annak a kockázata ugyan meglehetősen korlátozott, hogy a kereskedelem iránya áthelyeződik a belföldi piacról az Unió piacára, ez utóbbin felszámított magasabb árak miatt azonban annak a kockázata viszont jelentős, hogy a kereskedelem iránya áthelyeződik a harmadik országoknak történő értékesítésről az Unió piacára történő értékesítésre.

| (65) | Számos érdekelt fél érvelt azzal, hogy az uniós piacon az árak – más országok, mint például Japán áraival összehasonlítva – viszonylag kevésbé vonzóak. Így az a kockázat túlzottnak bizonyul, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a kereskedelem iránya áthelyeződik az Unióba. |
| --- | --- |

(65)

Számos érdekelt fél érvelt azzal, hogy az uniós piacon az árak – más országok, mint például Japán áraival összehasonlítva – viszonylag kevésbé vonzóak. Így az a kockázat túlzottnak bizonyul, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a kereskedelem iránya áthelyeződik az Unióba.

| (66) | Emlékeztetni kell arra, hogy a harmadik országokba irányuló értékesítéseket csoportosan vették figyelembe, és a (63) preambulumbekezdésben levont következtetések valamennyi harmadik országra érvényes átlagárakon alapulnak. Teljes mértékben elismerték, hogy a harmadik országok e csoportján belül vannak olyan országok, amelyekben az exportárak magasabbak, egyéb harmadik országok exportárai pedig alacsonyabbak. Nyilvánvaló, hogy minél alacsonyabb az exportár, az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén annál nagyobb a kereskedelem áthelyeződésének a kockázata. |
| --- | --- |

(66)

Emlékeztetni kell arra, hogy a harmadik országokba irányuló értékesítéseket csoportosan vették figyelembe, és a (63) preambulumbekezdésben levont következtetések valamennyi harmadik országra érvényes átlagárakon alapulnak. Teljes mértékben elismerték, hogy a harmadik országok e csoportján belül vannak olyan országok, amelyekben az exportárak magasabbak, egyéb harmadik országok exportárai pedig alacsonyabbak. Nyilvánvaló, hogy minél alacsonyabb az exportár, az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén annál nagyobb a kereskedelem áthelyeződésének a kockázata.

| (67) | Ezenkívül az egyik érdekelt fél azzal érvelt, hogy harmadik országok importőreivel fennálló szerződéses kapcsolatok miatt nem lesz könnyű váltani a különböző országok fogyasztói között. |
| --- | --- |

(67)

Ezenkívül az egyik érdekelt fél azzal érvelt, hogy harmadik országok importőreivel fennálló szerződéses kapcsolatok miatt nem lesz könnyű váltani a különböző országok fogyasztói között.

| (68) | Léteznek ugyan szerződéses kapcsolatok a thaiföldi exportáló gyártók és különböző harmadik országok importőrei között, melyeket rövid távon tiszteletben is tartanak, azonban nincs arra utaló bizonyíték, hogy ezeket a szerződéses kötelezettségeket ne lehetne fokozatosan megszüntetni annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a magasabb árakkal rendelkező piacokon, mint az uniós piacon történő értékesítést. |
| --- | --- |

(68)

Léteznek ugyan szerződéses kapcsolatok a thaiföldi exportáló gyártók és különböző harmadik országok importőrei között, melyeket rövid távon tiszteletben is tartanak, azonban nincs arra utaló bizonyíték, hogy ezeket a szerződéses kötelezettségeket ne lehetne fokozatosan megszüntetni annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a magasabb árakkal rendelkező piacokon, mint az uniós piacon történő értékesítést.

| (69) | Végül, az érdekelt felek azt állították, hogy a bizonyos olyan harmadik országokba, mint például Dél-Koreába irányuló exportok nem hasonlíthatók össze, mivel a termékösszetétel (pl. a konzervdobozok mérete) és az értékesítési feltételek (pl. a szállítási feltételek) eltérőek lehetnek. |
| --- | --- |

(69)

Végül, az érdekelt felek azt állították, hogy a bizonyos olyan harmadik országokba, mint például Dél-Koreába irányuló exportok nem hasonlíthatók össze, mivel a termékösszetétel (pl. a konzervdobozok mérete) és az értékesítési feltételek (pl. a szállítási feltételek) eltérőek lehetnek.

| (70) | Emlékeztetni kell arra, hogy az (58)–(60) preambulumbekezdésben szereplő összehasonlítás eredményei valamennyi harmadik ország exportárai közötti különbségeket mutatják. A korlátozott számú piacra irányuló thaiföldi exportokkal kapcsolatos kérdések ezért eleve korlátozott hatást gyakorolnak az átfogó összehasonlításra. Tekintve továbbá, hogy a thaiföldi exportadatokat FOB-paritáson veszik nyilvántartásba, a szállítási feltételek vagy a szállítási költségek közötti esetleges különbségek hatása csak a thaiföldi belföldi szállítási költségekre vonatkozik, és ennélfogva elhanyagolható. |
| --- | --- |

(70)

Emlékeztetni kell arra, hogy az (58)–(60) preambulumbekezdésben szereplő összehasonlítás eredményei valamennyi harmadik ország exportárai közötti különbségeket mutatják. A korlátozott számú piacra irányuló thaiföldi exportokkal kapcsolatos kérdések ezért eleve korlátozott hatást gyakorolnak az átfogó összehasonlításra. Tekintve továbbá, hogy a thaiföldi exportadatokat FOB-paritáson veszik nyilvántartásba, a szállítási feltételek vagy a szállítási költségek közötti esetleges különbségek hatása csak a thaiföldi belföldi szállítási költségekre vonatkozik, és ennélfogva elhanyagolható.

| (71) | Olyan bizonyítékok hiányában, melyek arra utalnának, hogy azon exportok átlagára, amelyek valamennyi harmadik országba irányulnak, nem hasonlítható össze az Unióba irányuló exportok árával, úgy a (63) preambulumbekezdésben levont következtetés érvényes. |
| --- | --- |

(71)

Olyan bizonyítékok hiányában, melyek arra utalnának, hogy azon exportok átlagára, amelyek valamennyi harmadik országba irányulnak, nem hasonlítható össze az Unióba irányuló exportok árával, úgy a (63) preambulumbekezdésben levont következtetés érvényes.

4.   Következtetés a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatban

| (72) | Valószínűnek tűnik, hogy az intézkedés hatályvesztése esetén az uniós piacra jellemző viszonylag magasabb árszint vonzani fogja a harmadik országokban jelenleg alacsonyabb áron értékesített érintett termékek jelentős mennyiségét. |
| --- | --- |

(72)

Valószínűnek tűnik, hogy az intézkedés hatályvesztése esetén az uniós piacra jellemző viszonylag magasabb árszint vonzani fogja a harmadik országokban jelenleg alacsonyabb áron értékesített érintett termékek jelentős mennyiségét.

| (73) | A thaiföldi exportáló gyártók a felülvizsgálati időszak alatt folytatták a dömpinget. |
| --- | --- |

(73)

A thaiföldi exportáló gyártók a felülvizsgálati időszak alatt folytatták a dömpinget.

| (74) | Továbbá a Thaiföldön rendelkezésre álló szabad kapacitás, valamint azon tény alapján, hogy az Unió piacán az árak a harmadik országok piacaihoz képest sokkal magasabbak, az a következtetés vonható le, hogy fennáll annak a kockázata, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az érintett termék exportja megnő. |
| --- | --- |

(74)

Továbbá a Thaiföldön rendelkezésre álló szabad kapacitás, valamint azon tény alapján, hogy az Unió piacán az árak a harmadik országok piacaihoz képest sokkal magasabbak, az a következtetés vonható le, hogy fennáll annak a kockázata, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az érintett termék exportja megnő.

| (75) | Következésképpen az intézkedések hatályvesztése esetén a dömping folytatódása igen valószínű. |
| --- | --- |

(75)

Következésképpen az intézkedések hatályvesztése esetén a dömping folytatódása igen valószínű.

D.   AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA

| (76) | A felülvizsgálati időszak alatt körülbelül 20 gyártó állított elő hasonló terméket az Unióban. E gyártók termelését (melyet az együttműködő gyártóktól begyűjtött információk, a többi uniós gyártó esetében pedig a felülvizsgálat iránti kérelemből származó adatok alapján határoztak meg) ezért uniós termelésnek lehet tekinteni az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének értelmében. |
| --- | --- |

(76)

A felülvizsgálati időszak alatt körülbelül 20 gyártó állított elő hasonló terméket az Unióban. E gyártók termelését (melyet az együttműködő gyártóktól begyűjtött információk, a többi uniós gyártó esetében pedig a felülvizsgálat iránti kérelemből származó adatok alapján határoztak meg) ezért uniós termelésnek lehet tekinteni az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének értelmében.

| (77) | A fenti (13) preambulumbekezdésben említettek szerint, az uniós gyártók nagy számára tekintettel mintavételre került sor. A károkozás elemzése céljából a következő két szinten került sor kármutatók meghatározására:






  — | a makrogazdasági elemeket (termelés, kapacitás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, átlagos egységárak, a dömpingkülönbözetek nagysága, valamint a korábbi dömping hatásaiból való helyreállás) az uniós termelés egészének szintjén, az együttműködő gyártóktól begyűjtött információk alapján, a többi uniós gyártó esetében pedig a felülvizsgálatra irányuló kérelemben szereplő adatokra támaszkodó számítások alapján elemezték, |
| --- | --- | --- |

(77)

A fenti (13) preambulumbekezdésben említettek szerint, az uniós gyártók nagy számára tekintettel mintavételre került sor. A károkozás elemzése céljából a következő két szinten került sor kármutatók meghatározására:

—

a makrogazdasági elemeket (termelés, kapacitás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, átlagos egységárak, a dömpingkülönbözetek nagysága, valamint a korábbi dömping hatásaiból való helyreállás) az uniós termelés egészének szintjén, az együttműködő gyártóktól begyűjtött információk alapján, a többi uniós gyártó esetében pedig a felülvizsgálatra irányuló kérelemben szereplő adatokra támaszkodó számítások alapján elemezték,

| — | a mikrogazdasági elemeket (készletek, bérek, termelékenység, a beruházások megtérülése, pénzforgalom, tőkebevonási képesség és beruházások) a mintába felvett uniós gyártók esetében az általuk szolgáltatott információk alapján elemezték. |
| --- | --- |

—

a mikrogazdasági elemeket (készletek, bérek, termelékenység, a beruházások megtérülése, pénzforgalom, tőkebevonási képesség és beruházások) a mintába felvett uniós gyártók esetében az általuk szolgáltatott információk alapján elemezték.

E.   AZ UNIÓS PIAC HELYZETE

1.   Uniós fogyasztás

| (78) | Az uniós fogyasztást az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacra szánt saját gyártás értékesített mennyiségei, a 14.6. sz. adatbázisból származó, az uniós piacra érkező importmennyiségekre vonatkozó adatok, a többi uniós gyártó esetében pedig a felülvizsgálati kérelemben szereplő információk alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(78)

Az uniós fogyasztást az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacra szánt saját gyártás értékesített mennyiségei, a 14.6. sz. adatbázisból származó, az uniós piacra érkező importmennyiségekre vonatkozó adatok, a többi uniós gyártó esetében pedig a felülvizsgálati kérelemben szereplő információk alapján határozták meg.

| (79) | A figyelembe vett időszakban az uniós fogyasztás 9 %-kal növekedett; 2008 és 2009 között 5 %-kal csökkent, a 2010. és a 2011. évben azonban 6, illetve 9 százalékponttal nőtt (az előző évhez képest). Ezt követően a felülvizsgálati időszak alatt mintegy 350 000 tonna szintjén stabilizálódott. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes uniós fogyasztás (tonna) | 318 413 | 301 594 | 320 027 | 351 279 | 347 533 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 95 | 101 | 110 | 109 |

(79)

A figyelembe vett időszakban az uniós fogyasztás 9 %-kal növekedett; 2008 és 2009 között 5 %-kal csökkent, a 2010. és a 2011. évben azonban 6, illetve 9 százalékponttal nőtt (az előző évhez képest). Ezt követően a felülvizsgálati időszak alatt mintegy 350 000 tonna szintjén stabilizálódott.

2008

2009

2010

2011

Felülvizsgálati időszak

Teljes uniós fogyasztás (tonna)

318 413

301 594

320 027

351 279

347 533

Index (2008 = 100)

100

95

101

110

109

2.   Az érintett országból származó behozatal

a)   Mennyiség

| (80) | Az érintett terméknek az érintett országból az Unióba irányuló importmennyisége 43 %-kal csökkent, azaz a 2008-as mintegy 38 000 tonnáról a felülvizsgálati időszakban mintegy 22 000 tonnára esett vissza. 2009-ben 15 %-kal, 2010-ben további 20 százalékponttal, 2011-ben pedig további 11 százalékponttal csökkent, mielőtt a felülvizsgálati időszakban 3 százalékponttal enyhén emelkedett volna. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Thaiföldről származó import mennyisége | 38 443 | 32 616 | 24 941 | 20 710 | 21 856 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 85 | 65 | 54 | 57 |
| A Thaiföldről származó importok piaci részesedése (%) | 12 | 11 | 8 | 6 | 6 |
| A Thaiföldről származó importok ára (EUR/tonna) | 835 | 887 | 806 | 775 | 807 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 106 | 96 | 93 | 97 |
| Forrás: | 14.6. adatbázis. |

(80)

Az érintett terméknek az érintett országból az Unióba irányuló importmennyisége 43 %-kal csökkent, azaz a 2008-as mintegy 38 000 tonnáról a felülvizsgálati időszakban mintegy 22 000 tonnára esett vissza. 2009-ben 15 %-kal, 2010-ben további 20 százalékponttal, 2011-ben pedig további 11 százalékponttal csökkent, mielőtt a felülvizsgálati időszakban 3 százalékponttal enyhén emelkedett volna.

2008

2009

2010

2011

Felülvizsgálati időszak

A Thaiföldről származó import mennyisége

38 443

32 616

24 941

20 710

21 856

Index (2008 = 100)

100

85

65

54

57

A Thaiföldről származó importok piaci részesedése (%)

12

11

8

6

6

A Thaiföldről származó importok ára (EUR/tonna)

835

887

806

775

807

Index (2008 = 100)

100

106

96

93

97

Forrás:

14.6. adatbázis.

b)   Piaci részesedés

| (81) | A figyelembe vett időszakban a thaiföldi exportőrök piaci részesedése az érintett ország uniós piacán fokozatosan, mintegy 50 %-kal vagy 6 százalékponttal, azaz a 2008-as 12 %-ról a felülvizsgálati időszakra 6 %-ra csökkent. Részletesebben: a thaiföldi piaci részesedés a 2008. évi 12 %-ról 2009-re 11 %-ra, majd 2010-re 8 %-ra, 2011-re/a felülvizsgálati időszakra pedig 6 %-ra csökkent. |
| --- | --- |

(81)

A figyelembe vett időszakban a thaiföldi exportőrök piaci részesedése az érintett ország uniós piacán fokozatosan, mintegy 50 %-kal vagy 6 százalékponttal, azaz a 2008-as 12 %-ról a felülvizsgálati időszakra 6 %-ra csökkent. Részletesebben: a thaiföldi piaci részesedés a 2008. évi 12 %-ról 2009-re 11 %-ra, majd 2010-re 8 %-ra, 2011-re/a felülvizsgálati időszakra pedig 6 %-ra csökkent.

c)   Árak

i.   Az árak alakulása

| (82) | 2008 és a felülvizsgálati időszak között az érintett országokból származó érintett termék átlagos importárai 3 %-kal csökkentek, a 2008-as 835 EUR/tonnáról a felülvizsgálati időszakra 807 EUR/tonnára. Pontosabban az árak 2008-ban 6 %-kal növekedtek, majd ezután 2010-ben 10 százalékponttal, 2011-ben pedig további 3 százalékponttal csökkentek. 2011-től a felülvizsgálati időszakig az említett árak ismét emelkedtek, mégpedig 4 százalékponttal. |
| --- | --- |

(82)

2008 és a felülvizsgálati időszak között az érintett országokból származó érintett termék átlagos importárai 3 %-kal csökkentek, a 2008-as 835 EUR/tonnáról a felülvizsgálati időszakra 807 EUR/tonnára. Pontosabban az árak 2008-ban 6 %-kal növekedtek, majd ezután 2010-ben 10 százalékponttal, 2011-ben pedig további 3 százalékponttal csökkentek. 2011-től a felülvizsgálati időszakig az említett árak ismét emelkedtek, mégpedig 4 százalékponttal.

ii.   Áralákínálás

| (83) | A Bizottság összehasonlította az exportáló gyártók által, valamint az uniós gazdasági ágazat által az Unióban a hasonló terméktípusokra alkalmazott értékesítési árakat. E célból az uniós gazdasági ágazat gyártelepi paritáson számított, árengedményektől és adóktól mentes árait hasonlították össze az érintett ország exportáló gyártóinak a CIF uniós határparitáson számított, a kirakodási és vámkezelési költségekkel kiigazított áraival. Az összehasonlítás rámutatott, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az érintett országból származó, Unióban értékesített érintett termék árai összességében meghaladták az uniós gazdasági ágazat árait. Továbbá az importstatisztikák (14.6. sz. adatbázis) alapján az Unióba irányuló thaiföldi importok egyike tekintetében sem mutatkozott áralákínálási különbözet (a két együttműködő exportőr, valamint a nem együttműködő gazdasági szereplők esetében sem, a termékösszetételtől függetlenül). |
| --- | --- |

(83)

A Bizottság összehasonlította az exportáló gyártók által, valamint az uniós gazdasági ágazat által az Unióban a hasonló terméktípusokra alkalmazott értékesítési árakat. E célból az uniós gazdasági ágazat gyártelepi paritáson számított, árengedményektől és adóktól mentes árait hasonlították össze az érintett ország exportáló gyártóinak a CIF uniós határparitáson számított, a kirakodási és vámkezelési költségekkel kiigazított áraival. Az összehasonlítás rámutatott, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az érintett országból származó, Unióban értékesített érintett termék árai összességében meghaladták az uniós gazdasági ágazat árait. Továbbá az importstatisztikák (14.6. sz. adatbázis) alapján az Unióba irányuló thaiföldi importok egyike tekintetében sem mutatkozott áralákínálási különbözet (a két együttműködő exportőr, valamint a nem együttműködő gazdasági szereplők esetében sem, a termékösszetételtől függetlenül).

3.   Az uniós gazdasági ágazat helyzete

| (84) | Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően a Bizottság minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amely az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásolta. |
| --- | --- |

(84)

Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően a Bizottság minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amely az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásolta.

| (85) | E piacra többek között két értékesítési csatorna – azaz a gyártó saját márkanevén, illetve kiskereskedelmi márkanéven történő értékesítés – jellemző. A második csatornához hasonlítva az első csatornán megvalósult értékesítések nemcsak a különösen a marketing és reklámozási célra szánt eladási költségeket emelik jelentős mértékben, hanem az értékesítési árakat is. |
| --- | --- |

(85)

E piacra többek között két értékesítési csatorna – azaz a gyártó saját márkanevén, illetve kiskereskedelmi márkanéven történő értékesítés – jellemző. A második csatornához hasonlítva az első csatornán megvalósult értékesítések nemcsak a különösen a marketing és reklámozási célra szánt eladási költségeket emelik jelentős mértékben, hanem az értékesítési árakat is.

| (86) | A vizsgálat rámutatott, hogy az együttműködő thaiföldi exportőröktől származó valamennyi importot a második csatornán keresztül, azaz kiskereskedelmi márkanéven értékesítették. Helyénvalónak ítélték tehát azt, hogy meg kell különböztetni az uniós gazdasági ágazat saját márkanéven és adott esetben kiskereskedelmi márkanéven történő eladásait, mivel a dömpingelt behozatal miatt kialakult verseny elsősorban az uniós gazdasági ágazatnak a kiskereskedelmi márkanéven értékesített hasonló termékeit érinti. Erre a megkülönböztetésre elsősorban az értékesítési mennyiségek, az értékesítési árak és a nyereségesség megállapítása érdekében került sor. Ugyanakkor a teljesség érdekében a Bizottság az összesített – azaz a saját és a kiskereskedelmi márkanéven történő – értékesítéseket is feltünteti, és kommentálja az alábbi táblázatokban. A felülvizsgálati időszak alatt az uniós gazdasági ágazat összesített (saját és kiskereskedelmi márkanéven történő) értékesítési mennyiségének mintegy 70 %-át az uniós gazdasági ágazat kiskereskedelmi márkanéven történő értékesítései tették ki, amely az eladási érték mintegy 60 %-ának felelt meg. |
| --- | --- |

(86)

A vizsgálat rámutatott, hogy az együttműködő thaiföldi exportőröktől származó valamennyi importot a második csatornán keresztül, azaz kiskereskedelmi márkanéven értékesítették. Helyénvalónak ítélték tehát azt, hogy meg kell különböztetni az uniós gazdasági ágazat saját márkanéven és adott esetben kiskereskedelmi márkanéven történő eladásait, mivel a dömpingelt behozatal miatt kialakult verseny elsősorban az uniós gazdasági ágazatnak a kiskereskedelmi márkanéven értékesített hasonló termékeit érinti. Erre a megkülönböztetésre elsősorban az értékesítési mennyiségek, az értékesítési árak és a nyereségesség megállapítása érdekében került sor. Ugyanakkor a teljesség érdekében a Bizottság az összesített – azaz a saját és a kiskereskedelmi márkanéven történő – értékesítéseket is feltünteti, és kommentálja az alábbi táblázatokban. A felülvizsgálati időszak alatt az uniós gazdasági ágazat összesített (saját és kiskereskedelmi márkanéven történő) értékesítési mennyiségének mintegy 70 %-át az uniós gazdasági ágazat kiskereskedelmi márkanéven történő értékesítései tették ki, amely az eladási érték mintegy 60 %-ának felelt meg.

| (87) | Tekintettel arra, hogy az Unióban a csemegekukoricát csak a nyári hónapokban dolgozzák fel, néhány kármutató a 2011. év és a (2011. április 1-jétől2012. március 30-ig terjedő) felülvizsgálati időszak tekintetében gyakorlatilag azonos. Ez különösen a termelésre és a termelési kapacitásra vonatkozik. |
| --- | --- |

(87)

Tekintettel arra, hogy az Unióban a csemegekukoricát csak a nyári hónapokban dolgozzák fel, néhány kármutató a 2011. év és a (2011. április 1-jétől2012. március 30-ig terjedő) felülvizsgálati időszak tekintetében gyakorlatilag azonos. Ez különösen a termelésre és a termelési kapacitásra vonatkozik.

3.1.   Makrogazdasági elemek

a)   Termelés

| (88) | A 2008-as mintegy 372 000 tonnás szintről az uniós gazdasági ágazat termelése a figyelembe vett időszakban 8 %-kal csökkent. 2009-ben 25 %-kal, majd 2010-ben további 13 százalékponttal csökkent, 2011-ben/a felülvizsgálati időszakban pedig 31 százalékponttal nőtt. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelés (tonna) | 371 764 | 279 265 | 231 790 | 344 015 | 343 873 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 75 | 62 | 93 | 92 |

(88)

A 2008-as mintegy 372 000 tonnás szintről az uniós gazdasági ágazat termelése a figyelembe vett időszakban 8 %-kal csökkent. 2009-ben 25 %-kal, majd 2010-ben további 13 százalékponttal csökkent, 2011-ben/a felülvizsgálati időszakban pedig 31 százalékponttal nőtt.

2008

2009

2010

2011

Felülvizsgálati időszak

Termelés (tonna)

371 764

279 265

231 790

344 015

343 873

Index (2008 = 100)

100

75

62

93

92

b)   Kapacitás és kapacitáskihasználási ráták

| (89) | A termelési kapacitás 2008-ban, 2009-ben és 2010-ben mintegy 488 000 tonnának felelt meg, 2011-ben/a felülvizsgálati időszakban pedig 9 %-kal csökkent. A csökkenés arra vezethető vissza, hogy a mintába felvett uniós gyártók egyike bezárta az egyik üzemét. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési kapacitás (tonna) | 488 453 | 488 453 | 488 453 | 444 055 | 444 055 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 100 | 100 | 91 | 91 |
| Kapacitáskihasználás (%) | 76 | 57 | 47 | 77 | 77 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 75 | 62 | 102 | 102 |
| Forrás: | A vizsgálat. |

(89)

A termelési kapacitás 2008-ban, 2009-ben és 2010-ben mintegy 488 000 tonnának felelt meg, 2011-ben/a felülvizsgálati időszakban pedig 9 %-kal csökkent. A csökkenés arra vezethető vissza, hogy a mintába felvett uniós gyártók egyike bezárta az egyik üzemét.

2008

2009

2010

2011

Felülvizsgálati időszak

Termelési kapacitás (tonna)

488 453

488 453

488 453

444 055

444 055

Index (2008 = 100)

100

100

100

91

91

Kapacitáskihasználás (%)

76

57

47

77

77

Index (2008 = 100)

100

75

62

102

102

Forrás:

A vizsgálat.

| (90) | 2008-ban 76 %-os volt a kapacitáskihasználás; 2009-ben 57 %-ra, 2010-ben tovább, 47 %-ra esett vissza, mielőtt 2011-ben/a felülvizsgálati időszakban 77 %-ra emelkedett volna. A teljes figyelembe vett időszak folyamán a kapacitáskihasználás stabilnak bizonyult, mivel a csökkenő termelés összhangban volt a csökkenő termelési kapacitással. |
| --- | --- |

(90)

2008-ban 76 %-os volt a kapacitáskihasználás; 2009-ben 57 %-ra, 2010-ben tovább, 47 %-ra esett vissza, mielőtt 2011-ben/a felülvizsgálati időszakban 77 %-ra emelkedett volna. A teljes figyelembe vett időszak folyamán a kapacitáskihasználás stabilnak bizonyult, mivel a csökkenő termelés összhangban volt a csökkenő termelési kapacitással.

c)   Értékesítési mennyiség

| (91) | Az uniós gazdasági ágazat kiskereskedelmi márkanevű, független vevők részére szánt termékeinek értékesítéseit az uniós piacon először 2009-ben 6 %-os csökkenés, majd 2010-ben 17 százalékpontos és 2011-ben további 24 százalékpontos növekedés jellemezte. 2011-től a felülvizsgálati időszakig ezen értékesítések ismét emelkedtek, mégpedig 4 százalékponttal. Összességében 2008 és a felülvizsgálati időszak között ezen értékesítések mintegy 31 %-kal növekedtek. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uniós értékesítési mennyiség (kiskereskedelmi márkanév) a független fogyasztók részére (tonna) | 161 544 | 151 058 | 179 562 | 218 876 | 212 425 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 94 | 111 | 135 | 131 |
| Uniós értékesítési mennyiség (saját és kiskereskedelmi márkanév) a független fogyasztók részére (tonna) | 262 902 | 248 995 | 280 586 | 318 237 | 312 623 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 95 | 107 | 121 | 119 |
| Forrás: | A vizsgálat. |

(91)

Az uniós gazdasági ágazat kiskereskedelmi márkanevű, független vevők részére szánt termékeinek értékesítéseit az uniós piacon először 2009-ben 6 %-os csökkenés, majd 2010-ben 17 százalékpontos és 2011-ben további 24 százalékpontos növekedés jellemezte. 2011-től a felülvizsgálati időszakig ezen értékesítések ismét emelkedtek, mégpedig 4 százalékponttal. Összességében 2008 és a felülvizsgálati időszak között ezen értékesítések mintegy 31 %-kal növekedtek.

2008

2009

2010

2011

Felülvizsgálati időszak

Uniós értékesítési mennyiség (kiskereskedelmi márkanév) a független fogyasztók részére (tonna)

161 544

151 058

179 562

218 876

212 425

Index (2008 = 100)

100

94

111

135

131

Uniós értékesítési mennyiség (saját és kiskereskedelmi márkanév) a független fogyasztók részére (tonna)

262 902

248 995

280 586

318 237

312 623

Index (2008 = 100)

100

95

107

121

119

Forrás:

A vizsgálat.

| (92) | Az uniós gazdasági ágazatnak az Unió piacán, független fogyasztók részére (saját és a kiskereskedelmi márkanéven) történő összesített értékesítései többé-kevésbé hasonló, bár kevésbé hangsúlyos tendenciát mutatnak. 2009-ben először 5 %-kal csökkentek, majd 2010-ben 12 százalékponttal és 2011-ben tovább, 14 százalékponttal emelkedtek. 2011-től a felülvizsgálati időszakig ezen értékesítések ismét csökkentek, mégpedig 2 százalékponttal. Összességében 2008 és a felülvizsgálati időszak között ezen értékesítések mintegy 19 %-kal növekedtek. |
| --- | --- |

(92)

Az uniós gazdasági ágazatnak az Unió piacán, független fogyasztók részére (saját és a kiskereskedelmi márkanéven) történő összesített értékesítései többé-kevésbé hasonló, bár kevésbé hangsúlyos tendenciát mutatnak. 2009-ben először 5 %-kal csökkentek, majd 2010-ben 12 százalékponttal és 2011-ben tovább, 14 százalékponttal emelkedtek. 2011-től a felülvizsgálati időszakig ezen értékesítések ismét csökkentek, mégpedig 2 százalékponttal. Összességében 2008 és a felülvizsgálati időszak között ezen értékesítések mintegy 19 %-kal növekedtek.

d)   Piaci részesedés

| (93) | Az uniós gazdasági ágazatot 2008-ban és 2009-ben 83 %-os piaci részesedés jellemezte, amely 2010-ben 88 %-ra, majd 2011-ben 91 %-ra emelkedett, mielőtt a felülvizsgálati időszakban enyhén, 90 %-ra csökkent volna. Összességében az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszak során 7 %-kal nőtt. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése (saját és kiskereskedelmi márkanév) (%) | 83 | 83 | 88 | 91 | 90 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 100 | 106 | 110 | 109 |
| Forrás: | a vizsgálat. |

(93)

Az uniós gazdasági ágazatot 2008-ban és 2009-ben 83 %-os piaci részesedés jellemezte, amely 2010-ben 88 %-ra, majd 2011-ben 91 %-ra emelkedett, mielőtt a felülvizsgálati időszakban enyhén, 90 %-ra csökkent volna. Összességében az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszak során 7 %-kal nőtt.

2008

2009

2010

2011

Felülvizsgálati időszak

Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése (saját és kiskereskedelmi márkanév) (%)

83

83

88

91

90

Index (2008 = 100)

100

100

106

110

109

Forrás:

a vizsgálat.

e)   Növekedés

| (94) | 2008 és a felülvizsgálati időszak között – amelyre az uniós fogyasztás 9 %-os növekedése volt jellemző – az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon kiskereskedelmi márkanéven eladott értékesítési mennyiség 31 %-kal emelkedett, míg az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon a saját és a kiskereskedelmi márkanéven eladott értékesítési mennyiség 19 %-kal nőtt. 2008 és a felülvizsgálati időszak között az uniós gazdasági ágazat hozzávetőlegesen 7 százalékponttal növelte piaci részesedését, míg a dömpingelt behozatal piaci részesedése mintegy 6 százalékponttal csökkent. Következésképpen az uniós gazdasági ágazat képes volt arra, hogy kihasználja a növekvő piacot. |
| --- | --- |

(94)

2008 és a felülvizsgálati időszak között – amelyre az uniós fogyasztás 9 %-os növekedése volt jellemző – az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon kiskereskedelmi márkanéven eladott értékesítési mennyiség 31 %-kal emelkedett, míg az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon a saját és a kiskereskedelmi márkanéven eladott értékesítési mennyiség 19 %-kal nőtt. 2008 és a felülvizsgálati időszak között az uniós gazdasági ágazat hozzávetőlegesen 7 százalékponttal növelte piaci részesedését, míg a dömpingelt behozatal piaci részesedése mintegy 6 százalékponttal csökkent. Következésképpen az uniós gazdasági ágazat képes volt arra, hogy kihasználja a növekvő piacot.

f)   Foglalkoztatás

| (95) | Az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatási szintje 2008 és 2009 között először 17 %-kal, 2010-ben további 5 százalékponttal csökkent, majd 2011-ben/a felülvizsgálati időszakban 11 százalékponttal nőtt. Általánosságban elmondható, hogy az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatási rátája a figyelembe vett időszakban 11 %-kal – azaz mintegy 2 300 főről mintegy 2 000 főre – csökkent. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Foglalkoztatás (fő) | 2 278 | 1 896 | 1 786 | 2 038 | 2 035 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 83 | 78 | 89 | 89 |
| Forrás: | A vizsgálat. |

(95)

Az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatási szintje 2008 és 2009 között először 17 %-kal, 2010-ben további 5 százalékponttal csökkent, majd 2011-ben/a felülvizsgálati időszakban 11 százalékponttal nőtt. Általánosságban elmondható, hogy az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatási rátája a figyelembe vett időszakban 11 %-kal – azaz mintegy 2 300 főről mintegy 2 000 főre – csökkent.

2008

2009

2010

2011

Felülvizsgálati időszak

Foglalkoztatás (fő)

2 278

1 896

1 786

2 038

2 035

Index (2008 = 100)

100

83

78

89

89

Forrás:

A vizsgálat.

g)   Termelékenység

| (96) | Az uniós gazdasági ágazat munkaerejének termelékenysége – amelynek mutatója a tonnában kifejezett termelt mennyiség/fő/év – 2009-ben az egy munkavállalóra jutó 163 tonnáról 10 %-kal, majd 2010-ben tovább, 10 százalékponttal csökkent, ezt követően 2011-ben 23 százalékponttal, a vizsgálati időszakban pedig 1 százalékponttal csökkent. Az uniós gyártók termelékenysége a figyelembe vett időszak során összesen 4 %-kal emelkedett. Ez a fejlemény azt a tényt tükrözi, hogy munkaerő nagyobb mértékben csökkent mint a termelés. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelékenység (tonna/fő) | 163 | 147 | 130 | 169 | 169 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 90 | 80 | 103 | 104 |
| Forrás: | A vizsgálat. |

(96)

Az uniós gazdasági ágazat munkaerejének termelékenysége – amelynek mutatója a tonnában kifejezett termelt mennyiség/fő/év – 2009-ben az egy munkavállalóra jutó 163 tonnáról 10 %-kal, majd 2010-ben tovább, 10 százalékponttal csökkent, ezt követően 2011-ben 23 százalékponttal, a vizsgálati időszakban pedig 1 százalékponttal csökkent. Az uniós gyártók termelékenysége a figyelembe vett időszak során összesen 4 %-kal emelkedett. Ez a fejlemény azt a tényt tükrözi, hogy munkaerő nagyobb mértékben csökkent mint a termelés.

2008

2009

2010

2011

Felülvizsgálati időszak

Termelékenység (tonna/fő)

163

147

130

169

169

Index (2008 = 100)

100

90

80

103

104

Forrás:

A vizsgálat.

h)   Az értékesítési árakat befolyásoló tényezők

| (97) | Az uniós gazdasági ágazat kiskereskedelmi márkanéven forgalmazott termékeinek független fogyasztók felé történő értékesítéseire alkalmazott egységárai 2009-ben 7 %-kal nőttek, majd 2010-ben 8 százalékponttal, 2011-ben pedig tovább, 5 százalékponttal csökkentek. 2011-től a felülvizsgálati időszakig az említett árak 3 százalékponttal emelkedtek. Összességében az említett árak a figyelembe vett időszak alatt 3 %-kal, 1 073 EUR/tonnáról 1 041 EUR/tonnára csökkentek. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uniós piaci egységár (kiskereskedelmi márkanév) (EUR/tonna) | 1 073 | 1 152 | 1 057 | 1 008 | 1 041 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 107 | 99 | 94 | 97 |
| Uniós piaci egységár (saját és kiskereskedelmi márkanév) (EUR/tonna) | 1 248 | 1 305 | 1 219 | 1 182 | 1 215 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 105 | 98 | 95 | 97 |
| Forrás: | A vizsgálat. |

(97)

Az uniós gazdasági ágazat kiskereskedelmi márkanéven forgalmazott termékeinek független fogyasztók felé történő értékesítéseire alkalmazott egységárai 2009-ben 7 %-kal nőttek, majd 2010-ben 8 százalékponttal, 2011-ben pedig tovább, 5 százalékponttal csökkentek. 2011-től a felülvizsgálati időszakig az említett árak 3 százalékponttal emelkedtek. Összességében az említett árak a figyelembe vett időszak alatt 3 %-kal, 1 073 EUR/tonnáról 1 041 EUR/tonnára csökkentek.

2008

2009

2010

2011

Felülvizsgálati időszak

Uniós piaci egységár (kiskereskedelmi márkanév) (EUR/tonna)

1 073

1 152

1 057

1 008

1 041

Index (2008 = 100)

100

107

99

94

97

Uniós piaci egységár (saját és kiskereskedelmi márkanév) (EUR/tonna)

1 248

1 305

1 219

1 182

1 215

Index (2008 = 100)

100

105

98

95

97

Forrás:

A vizsgálat.

| (98) | Az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon független fogyasztóknak (saját és a kiskereskedelmi márkanév alatt) értékesített termékekre érvényesített értékesítési árai összesítve többé-kevésbé hasonló tendencia szerint alakultak. 2009-ben 5 %-kal emelkedtek, 2010-ben 7 százalékponttal és 2011-ben tovább, 3 százalékponttal csökkentek. 2011-től a felülvizsgálati időszakig az említett árak 2 százalékponttal emelkedtek. Összességében ezen árak a figyelembe vett időszak alatt 3 %-kal, 1 248 EUR/tonnáról 1 215 EUR/tonnára csökkentek. |
| --- | --- |

(98)

Az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon független fogyasztóknak (saját és a kiskereskedelmi márkanév alatt) értékesített termékekre érvényesített értékesítési árai összesítve többé-kevésbé hasonló tendencia szerint alakultak. 2009-ben 5 %-kal emelkedtek, 2010-ben 7 százalékponttal és 2011-ben tovább, 3 százalékponttal csökkentek. 2011-től a felülvizsgálati időszakig az említett árak 2 százalékponttal emelkedtek. Összességében ezen árak a figyelembe vett időszak alatt 3 %-kal, 1 248 EUR/tonnáról 1 215 EUR/tonnára csökkentek.

i)   A dömpingkülönbözet mértéke

| (99) | A vizsgálat megállapította, hogy a dömping folytatódása és a tényleges dömpingkülönbözetek (44 %-ig terjedő) mértéke nem tekinthető elhanyagolhatónak. |
| --- | --- |

(99)

A vizsgálat megállapította, hogy a dömping folytatódása és a tényleges dömpingkülönbözetek (44 %-ig terjedő) mértéke nem tekinthető elhanyagolhatónak.

j)   A korábbi dömping okozta károk helyreállítása

| (100) | A fent megvizsgált makrogazdasági és az alább részletezett mikrogazdasági mutatók szerint a dömpingellenes intézkedések ugyan részben elérték a kívánt eredményt, azaz az uniós gyártókat ért károk megszüntetését, a gazdasági ágazat azonban még mindig sérülékeny és instabil helyzetben van. A nyereségesség szempontjából ugyanis gyenge a thaiföldi importokkal közvetlen versenyben álló kiskereskedelmi márkanevű piaci szegmens teljesítménye. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai ebben a piaci szegmensben a figyelembe vett időszak alatt 3 %-kal csökkentek, míg ugyanebben az időszakban a termelési költségek körülbelül 10 %-kal nőttek. Nyilvánvaló, hogy az uniós gazdasági ágazat nem volt olyan helyzetben, hogy újból fedezni tudja költségeit, ami jelentős veszteségeket eredményezett. Az a tény, hogy az uniós gazdasági ágazat csemegekukorica üzletágában a kiskereskedelmi márkanév kiemelt fontossággal bír (a teljes értékesítési mennyiség 70 %-át és a teljes eladási érték 60 %-át képviseli), hatást gyakorolt az összesített nyereségességre. Ezért nem történt meg az előző dömping utáni helyreállás, és megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat továbbra is érzékenyen reagál az uniós piacon megjelenő bármilyen dömpingelt behozatalra. |
| --- | --- |

(100)

A fent megvizsgált makrogazdasági és az alább részletezett mikrogazdasági mutatók szerint a dömpingellenes intézkedések ugyan részben elérték a kívánt eredményt, azaz az uniós gyártókat ért károk megszüntetését, a gazdasági ágazat azonban még mindig sérülékeny és instabil helyzetben van. A nyereségesség szempontjából ugyanis gyenge a thaiföldi importokkal közvetlen versenyben álló kiskereskedelmi márkanevű piaci szegmens teljesítménye. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai ebben a piaci szegmensben a figyelembe vett időszak alatt 3 %-kal csökkentek, míg ugyanebben az időszakban a termelési költségek körülbelül 10 %-kal nőttek. Nyilvánvaló, hogy az uniós gazdasági ágazat nem volt olyan helyzetben, hogy újból fedezni tudja költségeit, ami jelentős veszteségeket eredményezett. Az a tény, hogy az uniós gazdasági ágazat csemegekukorica üzletágában a kiskereskedelmi márkanév kiemelt fontossággal bír (a teljes értékesítési mennyiség 70 %-át és a teljes eladási érték 60 %-át képviseli), hatást gyakorolt az összesített nyereségességre. Ezért nem történt meg az előző dömping utáni helyreállás, és megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat továbbra is érzékenyen reagál az uniós piacon megjelenő bármilyen dömpingelt behozatalra.

3.2.   Mikrogazdasági elemek

a)   Készletek

| (101) | Az uniós gazdasági ágazat zárókészleteinek szintje a figyelembe vett időszak során folyamatosan csökkent. 2009-ben 2 %-kal, 2010-ben 27 százalékponttal, 2011-ben 2 százalékponttal, a felülvizsgálati időszakban pedig 24 százalékponttal tovább csökkent. Ugyanakkor meg kell jegyezni, hogy a készletek szintje a szóban forgó gazdasági ágazat tekintetében nem bizonyul megfelelő kármutatónak. Az egyes évek végén jellemző magas készletszint összefüggésben áll azzal a ténnyel, hogy a betakarítás és a konzerválás jellemzően minden év októberében ér véget. Ezért tehát olyan termékek vannak készleten, amelyeket a novembertől júliusig tartó időszakban szállítanak ki. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészlet (tonna) | 193 834 | 189 741 | 136 703 | 133 884 | 88 108 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 98 | 71 | 69 | 45 |
| Forrás: | A vizsgálat. |

(101)

Az uniós gazdasági ágazat zárókészleteinek szintje a figyelembe vett időszak során folyamatosan csökkent. 2009-ben 2 %-kal, 2010-ben 27 százalékponttal, 2011-ben 2 százalékponttal, a felülvizsgálati időszakban pedig 24 százalékponttal tovább csökkent. Ugyanakkor meg kell jegyezni, hogy a készletek szintje a szóban forgó gazdasági ágazat tekintetében nem bizonyul megfelelő kármutatónak. Az egyes évek végén jellemző magas készletszint összefüggésben áll azzal a ténnyel, hogy a betakarítás és a konzerválás jellemzően minden év októberében ér véget. Ezért tehát olyan termékek vannak készleten, amelyeket a novembertől júliusig tartó időszakban szállítanak ki.

2008

2009

2010

2011

Felülvizsgálati időszak

Zárókészlet (tonna)

193 834

189 741

136 703

133 884

88 108

Index (2008 = 100)

100

98

71

69

45

Forrás:

A vizsgálat.

b)   Munkabérek

| (102) | 2008 és a felülvizsgálati időszak között a munkaerőköltségek 7 %-kal csökkentek. 2009-ben e költségek 16 %-kal, majd 2010-ben további 1 százalékponttal csökkentek, 2011-ben/a felülvizsgálati időszakban pedig 10 százalékponttal emelkedtek. A figyelembe vett időszakra jellemző általános csökkenést a foglalkoztatás csökkenése váltotta ki. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Éves munkaerőköltség (EUR) | 34 343 788 | 28 850 250 | 28 370 188 | 31 952 596 | 31 923 505 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 84 | 83 | 93 | 93 |
| Forrás: | A vizsgálat. |

(102)

2008 és a felülvizsgálati időszak között a munkaerőköltségek 7 %-kal csökkentek. 2009-ben e költségek 16 %-kal, majd 2010-ben további 1 százalékponttal csökkentek, 2011-ben/a felülvizsgálati időszakban pedig 10 százalékponttal emelkedtek. A figyelembe vett időszakra jellemző általános csökkenést a foglalkoztatás csökkenése váltotta ki.

2008

2009

2010

2011

Felülvizsgálati időszak

Éves munkaerőköltség (EUR)

34 343 788

28 850 250

28 370 188

31 952 596

31 923 505

Index (2008 = 100)

100

84

83

93

93

Forrás:

A vizsgálat.

c)   Nyereségesség és a befektetések megtérülése

| (103) | A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat nettó értékesítéseinek százalékos arányában kifejezett nyereségessége – amely a termékek kiskereskedelmi márkanéven eladásra szánt értékesítéseiből származik – a 2008-as 5,6 %-os nyereségről a vizsgálati időszakban 5,4 %-os veszteségre esett vissza. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Unió nyereségessége (kiskereskedelmi márkanév) (a nettó értékesítések %-a) | 5,6 | 9,6 | –3,3 | –8,2 | –5,4 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 169 | –59 | – 145 | –95 |
| Az Unió nyereségessége (saját és kiskereskedelmi márkanév) (a nettó értékesítések %-a) | 8,5 | 10,8 | 0,7 | –0,5 | 1,6 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 127 | 8 | –6 | 19 |
| A befektetések megtérülése (saját és kiskereskedelmi márkanév) (a befektetés nettó könyv szerinti értékének %-ában kifejezett nyereség) | 24,3 | 40,4 | 2,9 | –3,0 | 4,4 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 166 | 12 | –13 | 18 |
| Forrás: | A vizsgálat. |

(103)

A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat nettó értékesítéseinek százalékos arányában kifejezett nyereségessége – amely a termékek kiskereskedelmi márkanéven eladásra szánt értékesítéseiből származik – a 2008-as 5,6 %-os nyereségről a vizsgálati időszakban 5,4 %-os veszteségre esett vissza.

2008

2009

2010

2011

Felülvizsgálati időszak

Az Unió nyereségessége (kiskereskedelmi márkanév) (a nettó értékesítések %-a)

5,6

9,6

–3,3

–8,2

–5,4

Index (2008 = 100)

100

169

–59

– 145

–95

Az Unió nyereségessége (saját és kiskereskedelmi márkanév) (a nettó értékesítések %-a)

8,5

10,8

0,7

–0,5

1,6

Index (2008 = 100)

100

127

8

–6

19

A befektetések megtérülése (saját és kiskereskedelmi márkanév) (a befektetés nettó könyv szerinti értékének %-ában kifejezett nyereség)

24,3

40,4

2,9

–3,0

4,4

Index (2008 = 100)

100

166

12

–13

18

Forrás:

A vizsgálat.

| (104) | Az uniós gazdasági ágazat saját és kiskereskedelmi márkanéven forgalmazásra szánt termékei értékesítéseinek nyereségessége szintén a 2008-as 8,5 %-ról a felülvizsgálati időszakban 1,6 %-ra csökkent. A csökkenés mértéke tehát kevésbé hangsúlyos, mint kizárólag a kiskereskedelmi márkanéven történő értékesítések esetében. A nyereségesség csökkenése azzal magyarázható, hogy az értékesítési árak a figyelembe vett időszak során 3 %-kal visszaestek, míg a termelési költségek (túlnyomórészt a feldolgozatlan csemegekukorica és a konzervdobozok költségei) ugyanebben az időszakban 5 %-kal emelkedtek. Nyilvánvaló, hogy az uniós gazdasági ágazat nem volt olyan helyzetben, hogy a megnövekedett termelési költségeket áthárítsa a fogyasztóira. |
| --- | --- |

(104)

Az uniós gazdasági ágazat saját és kiskereskedelmi márkanéven forgalmazásra szánt termékei értékesítéseinek nyereségessége szintén a 2008-as 8,5 %-ról a felülvizsgálati időszakban 1,6 %-ra csökkent. A csökkenés mértéke tehát kevésbé hangsúlyos, mint kizárólag a kiskereskedelmi márkanéven történő értékesítések esetében. A nyereségesség csökkenése azzal magyarázható, hogy az értékesítési árak a figyelembe vett időszak során 3 %-kal visszaestek, míg a termelési költségek (túlnyomórészt a feldolgozatlan csemegekukorica és a konzervdobozok költségei) ugyanebben az időszakban 5 %-kal emelkedtek. Nyilvánvaló, hogy az uniós gazdasági ágazat nem volt olyan helyzetben, hogy a megnövekedett termelési költségeket áthárítsa a fogyasztóira.

| (105) | A befektetések megtérülése, amelyet a befektetések nettó könyv szerinti értékének százalékában meghatározott (a saját és a kiskereskedelmi márkanéven történő forgalmazásból együttesen származó) nyereségeként fejeznek ki, nagyjából a fenti nyereségességi tendenciát követte. A 2008-as mintegy 24,3 %-os szintről a felülvizsgálati időszak alatt 4,4 %-ra esett vissza, amely a figyelembe vett időszak során 82 %-os csökkenésnek felelt meg. |
| --- | --- |

(105)

A befektetések megtérülése, amelyet a befektetések nettó könyv szerinti értékének százalékában meghatározott (a saját és a kiskereskedelmi márkanéven történő forgalmazásból együttesen származó) nyereségeként fejeznek ki, nagyjából a fenti nyereségességi tendenciát követte. A 2008-as mintegy 24,3 %-os szintről a felülvizsgálati időszak alatt 4,4 %-ra esett vissza, amely a figyelembe vett időszak során 82 %-os csökkenésnek felelt meg.

d)   Pénzforgalom és tőkebevonási képesség

| (106) | A működési tevékenységekből származó nettó pénzforgalom 2008-ban mintegy 27 000 EUR-nak felelt meg. 2009-ben mintegy 23 millió EUR-ra, 2010-ben mintegy 58 millió EUR-ra emelkedett, mielőtt 2011-ben mintegy 8 millió EUR-ra csökkent volna. 2011-től a felülvizsgálati időszakig mintegy 11 millió EUR-ra emelkedett. Az együttműködő uniós gyártók egyike sem jelezte, hogy problémái akadtak volna a tőkebevonás terén. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pénzforgalom (saját és kiskereskedelmi márkanév) (EUR) | 26 698 | 23 239 572 | 58 654 064 | 7 845 330 | 11 077 815 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 87 047 | 219 698 | 29 386 | 41 494 |
| Forrás: | A vizsgálat. |

(106)

A működési tevékenységekből származó nettó pénzforgalom 2008-ban mintegy 27 000 EUR-nak felelt meg. 2009-ben mintegy 23 millió EUR-ra, 2010-ben mintegy 58 millió EUR-ra emelkedett, mielőtt 2011-ben mintegy 8 millió EUR-ra csökkent volna. 2011-től a felülvizsgálati időszakig mintegy 11 millió EUR-ra emelkedett. Az együttműködő uniós gyártók egyike sem jelezte, hogy problémái akadtak volna a tőkebevonás terén.

2008

2009

2010

2011

Felülvizsgálati időszak

Pénzforgalom (saját és kiskereskedelmi márkanév) (EUR)

26 698

23 239 572

58 654 064

7 845 330

11 077 815

Index (2008 = 100)

100

87 047

219 698

29 386

41 494

Forrás:

A vizsgálat.

e)   Beruházások

| (107) | Az uniós gazdasági ágazatnak a hasonló termék gyártásába eszközölt éves beruházásai 2008 és 2009 között 45 %-kal nőttek, majd 2009 és 2010 között 34 százalékponttal csökkentek, 2011-ben pedig 57 százalékponttal nőttek, és végül 2011-től a felülvizsgálati időszakig 4 százalékponttal csökkentek. Mindent egybevéve a figyelembe vett időszakban 64 %-kal növekedett a beruházás, amelyet a kapacitásbővítés helyett a meglévő berendezések karbantartására és felújítására fordítottak. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettó beruházások (EUR) | 6 590 078 | 9 545 749 | 7 329 354 | 11 093 136 | 10 802 751 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 145 | 111 | 168 | 164 |
| Forrás: | A vizsgálat. |

(107)

Az uniós gazdasági ágazatnak a hasonló termék gyártásába eszközölt éves beruházásai 2008 és 2009 között 45 %-kal nőttek, majd 2009 és 2010 között 34 százalékponttal csökkentek, 2011-ben pedig 57 százalékponttal nőttek, és végül 2011-től a felülvizsgálati időszakig 4 százalékponttal csökkentek. Mindent egybevéve a figyelembe vett időszakban 64 %-kal növekedett a beruházás, amelyet a kapacitásbővítés helyett a meglévő berendezések karbantartására és felújítására fordítottak.

2008

2009

2010

2011

Felülvizsgálati időszak

Nettó beruházások (EUR)

6 590 078

9 545 749

7 329 354

11 093 136

10 802 751

Index (2008 = 100)

100

145

111

168

164

Forrás:

A vizsgálat.

4.   A kárra vonatkozó következtetés

| (108) | 2008 és a vizsgálati időszak között számos mutató negatívan változott. A befektetések megtérülése csökkent, a termelési mennyiség 8 %-kal visszaesett, a termelési kapacitás 9 %-kal, a foglalkoztatás pedig 11 %-kal csökkent. Az alacsonyabb termelési szintek tekintetében meg kell jegyezni, hogy 2008-ban a terméshozam a vártnál jobb volt, amely ugyanabban az évben az uniós gazdasági ágazatra nézve kedvezőbb eredményekhez vezetett. Ugyanezen időszak alatt a Thaiföldről származó import (amelyet elsősorban USD-ben számláznak) a gyengülő USD miatt sokkal vonzóbbá vált. Ezen, úgy az uniós, mint a thaiföldi csemegekukorica-beszerzésekben bekövetkezett növekedés egybeesett az Unióban tapasztalt gazdasági és pénzügyi válsággal, ami hatást gyakorolt a fogyasztásra. Ennek eredményeként a növekvő uniós termelést nem lehetett teljes mértékben az uniós piacon értékesíteni. Az ezt követő években mindez csökkentett termelési szintet és készletleépítést eredményezett, azonban teljes mértékben nem ad magyarázatot az elszenvedett kárra. |
| --- | --- |

(108)

2008 és a vizsgálati időszak között számos mutató negatívan változott. A befektetések megtérülése csökkent, a termelési mennyiség 8 %-kal visszaesett, a termelési kapacitás 9 %-kal, a foglalkoztatás pedig 11 %-kal csökkent. Az alacsonyabb termelési szintek tekintetében meg kell jegyezni, hogy 2008-ban a terméshozam a vártnál jobb volt, amely ugyanabban az évben az uniós gazdasági ágazatra nézve kedvezőbb eredményekhez vezetett. Ugyanezen időszak alatt a Thaiföldről származó import (amelyet elsősorban USD-ben számláznak) a gyengülő USD miatt sokkal vonzóbbá vált. Ezen, úgy az uniós, mint a thaiföldi csemegekukorica-beszerzésekben bekövetkezett növekedés egybeesett az Unióban tapasztalt gazdasági és pénzügyi válsággal, ami hatást gyakorolt a fogyasztásra. Ennek eredményeként a növekvő uniós termelést nem lehetett teljes mértékben az uniós piacon értékesíteni. Az ezt követő években mindez csökkentett termelési szintet és készletleépítést eredményezett, azonban teljes mértékben nem ad magyarázatot az elszenvedett kárra.

| (109) | Az uniós gazdasági ágazat (saját és kiskereskedelmi márkanéven történő) csemegekukorica-értékesítéseinek nyereségessége a figyelembe vett időszak alatt jelentős mértékben csökkent. A kiskereskedelmi márkanevű szegmens, ahol az uniós gazdasági ágazat versenyhelyzetben áll a thaiföldi importokkal, egyértelműen veszteséges (a nyereségességet a következő tendencia jellemzi: a 2008-as 5 %-ot meghaladó nyereség a felülvizsgálati időszakban több mint 5 %-os veszteségre változott). Az uniós gyártók 3 %-kal csökkentették az uniós piacon érvényesített értékesítési áraikat, és – nyereségességük árán – sikerült visszaszerezni piaci részesedésükből. A gazdasági ágazatnak szüksége van a kiskereskedelmi márkanéven történő értékesítésekre, mivel saját márkára nincs elegendő kereslet, és tekintettel arra, hogy a kiskereskedelmi márkanéven történő értékesítések az eladási érték mintegy 60 %-át képviselik, a figyelembe vett időszak során az általános nyereségesség 8,5 %-ról 1,6 %-ra csökkent. |
| --- | --- |

(109)

Az uniós gazdasági ágazat (saját és kiskereskedelmi márkanéven történő) csemegekukorica-értékesítéseinek nyereségessége a figyelembe vett időszak alatt jelentős mértékben csökkent. A kiskereskedelmi márkanevű szegmens, ahol az uniós gazdasági ágazat versenyhelyzetben áll a thaiföldi importokkal, egyértelműen veszteséges (a nyereségességet a következő tendencia jellemzi: a 2008-as 5 %-ot meghaladó nyereség a felülvizsgálati időszakban több mint 5 %-os veszteségre változott). Az uniós gyártók 3 %-kal csökkentették az uniós piacon érvényesített értékesítési áraikat, és – nyereségességük árán – sikerült visszaszerezni piaci részesedésükből. A gazdasági ágazatnak szüksége van a kiskereskedelmi márkanéven történő értékesítésekre, mivel saját márkára nincs elegendő kereslet, és tekintettel arra, hogy a kiskereskedelmi márkanéven történő értékesítések az eladási érték mintegy 60 %-át képviselik, a figyelembe vett időszak során az általános nyereségesség 8,5 %-ról 1,6 %-ra csökkent.

| (110) | Egyes mutatók szerint az érvényben lévő intézkedéseknek köszönhetően a gazdasági ágazat visszanyerte pozícióját. A thaiföldi importok mennyisége és megfelelő piaci részesedése a 2008-as 12 %-ról a felülvizsgálati időszakban csaknem a felére, csupán 6 %-ra csökkent. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a 2008-as 83 %-ról a felülvizsgálati időszakban 90 %-ra nőtt. Ezenkívül a felülvizsgálati időszak alatt a thaiföldi importok átlagárai nem kínáltak az uniós gazdasági ágazat árai alá, de ugyanakkor megakadályozták az uniós gazdasági ágazatot abban, hogy megnövekedett költségeit áthárítsa a fogyasztókra. Más mutatók szintén pozitív tendenciát jeleztek. A kapacitáskihasználás a figyelembe vett időszak alatt 2 %-kal növekedett, és a felülvizsgálati időszak alatt elég magas volt: 77 %. Az uniós gazdasági ágazat kiskereskedelmi márkanéven történő, a thaiföldi importokkal közvetlen versenyhelyzetben álló értékesítéseinek mennyisége 31 %-kal megnőtt, mindkét szegmens összesített értékesítései pedig 19 %-kal növekedtek. A beruházás 64 %-os növekedést mutatott. E tényezők arra utalnak, hogy a gazdasági ágazat képes volt arra, hogy helyreálljon. Nem tudott azonban kielégítő nyereségességi szintet elérni ahhoz, hogy fenntartsa jelentős piaci részesedését egy olyan piacon, ahol kizárólag az uniós gazdasági ágazat és a Thaiföldről származó behozatal áll versenyben (az egyéb harmadik országokból származó import jelenléte ritka és jelentéktelen). |
| --- | --- |

(110)

Egyes mutatók szerint az érvényben lévő intézkedéseknek köszönhetően a gazdasági ágazat visszanyerte pozícióját. A thaiföldi importok mennyisége és megfelelő piaci részesedése a 2008-as 12 %-ról a felülvizsgálati időszakban csaknem a felére, csupán 6 %-ra csökkent. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a 2008-as 83 %-ról a felülvizsgálati időszakban 90 %-ra nőtt. Ezenkívül a felülvizsgálati időszak alatt a thaiföldi importok átlagárai nem kínáltak az uniós gazdasági ágazat árai alá, de ugyanakkor megakadályozták az uniós gazdasági ágazatot abban, hogy megnövekedett költségeit áthárítsa a fogyasztókra. Más mutatók szintén pozitív tendenciát jeleztek. A kapacitáskihasználás a figyelembe vett időszak alatt 2 %-kal növekedett, és a felülvizsgálati időszak alatt elég magas volt: 77 %. Az uniós gazdasági ágazat kiskereskedelmi márkanéven történő, a thaiföldi importokkal közvetlen versenyhelyzetben álló értékesítéseinek mennyisége 31 %-kal megnőtt, mindkét szegmens összesített értékesítései pedig 19 %-kal növekedtek. A beruházás 64 %-os növekedést mutatott. E tényezők arra utalnak, hogy a gazdasági ágazat képes volt arra, hogy helyreálljon. Nem tudott azonban kielégítő nyereségességi szintet elérni ahhoz, hogy fenntartsa jelentős piaci részesedését egy olyan piacon, ahol kizárólag az uniós gazdasági ágazat és a Thaiföldről származó behozatal áll versenyben (az egyéb harmadik országokból származó import jelenléte ritka és jelentéktelen).

| (111) | Az uniós piacon fennálló versenyhelyzet valóban kényes kérdés. Egyrészt a piac egy részén – a saját márkanevű szegmensben – az uniós gazdasági ágazat nem szembesül külső versennyel. A márkatulajdonosok komoly tárgyalási pozícióval rendelkeznek a kiskereskedőkkel szemben, hiszen tulajdonképpen ők diktálják az árakat. A piac a mintába felvett négy gyártóval, amelyek a piaci részesedés 54 %-ával rendelkeznek, konszolidáltnak minősül. Másrészt a kiskereskedők dominálnak a magánmárkanevek szegmensében is. A külső és az Unión belüli verseny miatt az árakra állandó nyomás nehezedik. Ennek eredményeként a thaiföldi importok által az árakra gyakorolt nyomás miatt az uniós gyártók számára nehezebb a termelési költségek növekedését (elsősorban a csemegekukorica, illetve a konzervek vonatkozásában) áthárítani a fogyasztóikra (az uniós gazdasági ágazat termelési költségei a figyelembe vett időszakban 5 %-kal emelkedtek). |
| --- | --- |

(111)

Az uniós piacon fennálló versenyhelyzet valóban kényes kérdés. Egyrészt a piac egy részén – a saját márkanevű szegmensben – az uniós gazdasági ágazat nem szembesül külső versennyel. A márkatulajdonosok komoly tárgyalási pozícióval rendelkeznek a kiskereskedőkkel szemben, hiszen tulajdonképpen ők diktálják az árakat. A piac a mintába felvett négy gyártóval, amelyek a piaci részesedés 54 %-ával rendelkeznek, konszolidáltnak minősül. Másrészt a kiskereskedők dominálnak a magánmárkanevek szegmensében is. A külső és az Unión belüli verseny miatt az árakra állandó nyomás nehezedik. Ennek eredményeként a thaiföldi importok által az árakra gyakorolt nyomás miatt az uniós gyártók számára nehezebb a termelési költségek növekedését (elsősorban a csemegekukorica, illetve a konzervek vonatkozásában) áthárítani a fogyasztóikra (az uniós gazdasági ágazat termelési költségei a figyelembe vett időszakban 5 %-kal emelkedtek).

| (112) | Nyilvánvaló, hogy az uniós gazdasági ágazat képes volt piaci részesedését növelni azáltal, hogy az árakkal szemben a mennyiségeket részesítette előnyben. Ugyanakkor nem lehet figyelmen kívül hagyni azt, hogy a csemegekukorica-üzletág vállalkozásainak többsége (a kiskereskedelmi márkanév) nem tudta fedezni költségeit. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete továbbra is sérülékeny és törékeny. |
| --- | --- |

(112)

Nyilvánvaló, hogy az uniós gazdasági ágazat képes volt piaci részesedését növelni azáltal, hogy az árakkal szemben a mennyiségeket részesítette előnyben. Ugyanakkor nem lehet figyelmen kívül hagyni azt, hogy a csemegekukorica-üzletág vállalkozásainak többsége (a kiskereskedelmi márkanév) nem tudta fedezni költségeit. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete továbbra is sérülékeny és törékeny.

| (113) | Több fél megjegyezte, hogy az uniós gazdasági ágazat helyreállt számos mutató javulásának köszönhetően és különösen az uniós gazdasági ágazat magas piaci részesedésére és a negatív áralákínálásra tekintettel. |
| --- | --- |

(113)

Több fél megjegyezte, hogy az uniós gazdasági ágazat helyreállt számos mutató javulásának köszönhetően és különösen az uniós gazdasági ágazat magas piaci részesedésére és a negatív áralákínálásra tekintettel.

| (114) | A Bizottság elismeri, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kárról alkotott kép vegyes. A dömpingellenes intézkedések részben teljesítik célkitűzésüket, azaz bizonyos mértékben megszüntetik az uniós gazdasági ágazatnak a Thaiföldről származó dömpingelt behozatalok által okozott kárt. Mindent egybevéve azonban, figyelembe véve különösen az alacsony és csökkenő nyereségességet, az uniós gazdasági ágazat helyzete még mindig sérülékeny. |
| --- | --- |

(114)

A Bizottság elismeri, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kárról alkotott kép vegyes. A dömpingellenes intézkedések részben teljesítik célkitűzésüket, azaz bizonyos mértékben megszüntetik az uniós gazdasági ágazatnak a Thaiföldről származó dömpingelt behozatalok által okozott kárt. Mindent egybevéve azonban, figyelembe véve különösen az alacsony és csökkenő nyereségességet, az uniós gazdasági ágazat helyzete még mindig sérülékeny.

| (115) | A negatív alákínálás és az uniós gazdasági ágazat jelentős piaci részesedése azonban nem vezet automatikusan a kár megszűnéséhez. A Thaiföldről származó folyamatos (44 %-ot elérő dömpingkülönbözeteknek megfelelő) dömpingelt behozatal árleszorítást eredményezett az uniós piacon. Annak érdekében, hogy visszanyerje elvesztett piaci részesedését, az uniós gazdasági ágazat alacsony árakat alkalmazott, amelyek következtében csökkent a nyereségesség. |
| --- | --- |

(115)

A negatív alákínálás és az uniós gazdasági ágazat jelentős piaci részesedése azonban nem vezet automatikusan a kár megszűnéséhez. A Thaiföldről származó folyamatos (44 %-ot elérő dömpingkülönbözeteknek megfelelő) dömpingelt behozatal árleszorítást eredményezett az uniós piacon. Annak érdekében, hogy visszanyerje elvesztett piaci részesedését, az uniós gazdasági ágazat alacsony árakat alkalmazott, amelyek következtében csökkent a nyereségesség.

| (116) | Az egyik érdekelt fél állítása szerint a kár értékelését az uniós gazdasági ágazat általános és nem annak egy piaci szegmensére vonatkozó teljesítményére kell alapozni. |
| --- | --- |

(116)

Az egyik érdekelt fél állítása szerint a kár értékelését az uniós gazdasági ágazat általános és nem annak egy piaci szegmensére vonatkozó teljesítményére kell alapozni.

| (117) | Az eredeti vizsgálathoz hasonlóan a kár értékelését a Bizottság az uniós gazdasági ágazat általános teljesítményére (saját márka + kiskereskedelmi márkanév), valamint számos kármutató esetében (nyereségesség, értékesítési mennyiség és értékesítési árak) a kiskereskedelmi márkanévre alapozta. Olyan megváltozott körülmények hiányában, amelyek indokolnák az e módszertantól való eltérést, ez utóbbi továbbra is érvényes az uniós ágazat helyzetének értékelésére. A (84) és a (85) preambulumbekezdésben említettek szerint a csemegekukorica piacát még mindig két értékesítési csatorna jelenléte jellemzi, és az együttműködő thaiföldi exportőrök valamennyi behozatala a kiskereskedelmi márkanéven történő értékesítéshez tartozott. Továbbá az alacsony és csökkenő nyereségességre való tekintettel az a tény sem változtatná meg az uniós gazdasági ágazat sérülékeny helyzetére vonatkozó következtetést, ha kizárólag az uniós gazdasági ágazat általános teljesítményét vennénk figyelembe. A fenti megfontolások alapján a Bizottság elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(117)

Az eredeti vizsgálathoz hasonlóan a kár értékelését a Bizottság az uniós gazdasági ágazat általános teljesítményére (saját márka + kiskereskedelmi márkanév), valamint számos kármutató esetében (nyereségesség, értékesítési mennyiség és értékesítési árak) a kiskereskedelmi márkanévre alapozta. Olyan megváltozott körülmények hiányában, amelyek indokolnák az e módszertantól való eltérést, ez utóbbi továbbra is érvényes az uniós ágazat helyzetének értékelésére. A (84) és a (85) preambulumbekezdésben említettek szerint a csemegekukorica piacát még mindig két értékesítési csatorna jelenléte jellemzi, és az együttműködő thaiföldi exportőrök valamennyi behozatala a kiskereskedelmi márkanéven történő értékesítéshez tartozott. Továbbá az alacsony és csökkenő nyereségességre való tekintettel az a tény sem változtatná meg az uniós gazdasági ágazat sérülékeny helyzetére vonatkozó következtetést, ha kizárólag az uniós gazdasági ágazat általános teljesítményét vennénk figyelembe. A fenti megfontolások alapján a Bizottság elutasította az állítást.

| (118) | Két érdekelt fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat teljesítőképességének hiánya az Unión belüli versenyre vezethető vissza. |
| --- | --- |

(118)

Két érdekelt fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat teljesítőképességének hiánya az Unión belüli versenyre vezethető vissza.

| (119) | Az Unió piacára jellemző versenyhelyzet azonban alapvetően nem különbözik az eredeti vizsgálatra irányadó figyelembe vett időszaktól (két értékesítési csatorna, mintegy 20 uniós gyártó). Mindazonáltal 2002-ben, mielőtt megindult az uniós piacra irányuló, dömpingelt árú thaiföldi export, az uniós gazdasági ágazat összesítve (saját és kiskereskedelmi márkanéven) 20 %-ot meghaladó, illetve kiskereskedelmi márkanéven 17 %-os nyereségszintet ért el. Ez azt mutatja, hogy az Unión belüli verseny nem korlátozza az uniós gazdasági ágazatot a megfelelő haszonkulcsok elérésében. Inkább a dömpingelt behozatal folyamatos jelenléte és az ebből eredő árleszorítás akadályozza az uniós gazdasági ágazatot abban, hogy emelje árait. |
| --- | --- |

(119)

Az Unió piacára jellemző versenyhelyzet azonban alapvetően nem különbözik az eredeti vizsgálatra irányadó figyelembe vett időszaktól (két értékesítési csatorna, mintegy 20 uniós gyártó). Mindazonáltal 2002-ben, mielőtt megindult az uniós piacra irányuló, dömpingelt árú thaiföldi export, az uniós gazdasági ágazat összesítve (saját és kiskereskedelmi márkanéven) 20 %-ot meghaladó, illetve kiskereskedelmi márkanéven 17 %-os nyereségszintet ért el. Ez azt mutatja, hogy az Unión belüli verseny nem korlátozza az uniós gazdasági ágazatot a megfelelő haszonkulcsok elérésében. Inkább a dömpingelt behozatal folyamatos jelenléte és az ebből eredő árleszorítás akadályozza az uniós gazdasági ágazatot abban, hogy emelje árait.

F.   A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

| (120) | A fent említett tendenciák alapján úgy tűnik, hogy a dömpingellenes intézkedések részben elérték a kívánt eredményt, azaz megszüntették az uniós gyártókat ért károkat. Másrészről, amint ezt számos kármutató negatív tendenciája jelzi, a gazdasági ágazat helyzete még mindig sérülékeny és instabil. |
| --- | --- |

(120)

A fent említett tendenciák alapján úgy tűnik, hogy a dömpingellenes intézkedések részben elérték a kívánt eredményt, azaz megszüntették az uniós gyártókat ért károkat. Másrészről, amint ezt számos kármutató negatív tendenciája jelzi, a gazdasági ágazat helyzete még mindig sérülékeny és instabil.

| (121) | A fent említettek szerint a thaiföldi exportőrök szabad kapacitással rendelkeznek, amelynek köszönhetően rendkívül gyorsan meg tudják növelni exportjaikat. Ezenkívül a thaiföldi kereskedelmi statisztikai adatok megerősítik, hogy 2011-ben Thaiföld mintegy 140 000 tonna mennyiséget exportált harmadik országokba, amely az Unióba irányuló thaiföldi exportmennyiség hétszeresének felel meg. Mivel az uniós piaci árak bizonyos harmadik országok piacaihoz képest jövedelmezőbbek, valószínű, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a szóban forgó országokba exportált jelentős mennyiségeket átirányítják az uniós piacra. Ilyen hirtelen fejlemény már az eredeti vizsgálat során is megfigyelhető volt, amelynek során a Thaiföldről származó uniós importok piaci részesedése csupán három év alatt csaknem megkétszereződött, azaz a 2002-es 6,8 %-ról 2005-ben 12,7 %-ra emelkedett. |
| --- | --- |

(121)

A fent említettek szerint a thaiföldi exportőrök szabad kapacitással rendelkeznek, amelynek köszönhetően rendkívül gyorsan meg tudják növelni exportjaikat. Ezenkívül a thaiföldi kereskedelmi statisztikai adatok megerősítik, hogy 2011-ben Thaiföld mintegy 140 000 tonna mennyiséget exportált harmadik országokba, amely az Unióba irányuló thaiföldi exportmennyiség hétszeresének felel meg. Mivel az uniós piaci árak bizonyos harmadik országok piacaihoz képest jövedelmezőbbek, valószínű, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a szóban forgó országokba exportált jelentős mennyiségeket átirányítják az uniós piacra. Ilyen hirtelen fejlemény már az eredeti vizsgálat során is megfigyelhető volt, amelynek során a Thaiföldről származó uniós importok piaci részesedése csupán három év alatt csaknem megkétszereződött, azaz a 2002-es 6,8 %-ról 2005-ben 12,7 %-ra emelkedett.

| (122) | Ezért a fentiek alapján az a következtetés vonható le, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén fennáll a kár megismétlődésének a valószínűsége. |
| --- | --- |

(122)

Ezért a fentiek alapján az a következtetés vonható le, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén fennáll a kár megismétlődésének a valószínűsége.

| (123) | Több érdekelt fél kétségeinek adott hangot a károkozás megismétlődésének valószínűségét illetően. Elsősorban azt állították, hogy az Unió piaca és harmadik országok piacai közötti 5 %-os árkülönbözet túl csekély ahhoz, hogy átirányítsa a csemegekukorica exportját az uniós piacra. Ezt az érvet a (61) preambulumbekezdés már ismertette. Ezen túlmenően a felek állítása szerint a csemegekukorica nem olyan áru, amelyet könnyen át lehet irányítani egyik piacról a másikra. Ezt az állítást azonban nem támasztották alá, és nem felel meg e vizsgálat megállapításainak. |
| --- | --- |

(123)

Több érdekelt fél kétségeinek adott hangot a károkozás megismétlődésének valószínűségét illetően. Elsősorban azt állították, hogy az Unió piaca és harmadik országok piacai közötti 5 %-os árkülönbözet túl csekély ahhoz, hogy átirányítsa a csemegekukorica exportját az uniós piacra. Ezt az érvet a (61) preambulumbekezdés már ismertette. Ezen túlmenően a felek állítása szerint a csemegekukorica nem olyan áru, amelyet könnyen át lehet irányítani egyik piacról a másikra. Ezt az állítást azonban nem támasztották alá, és nem felel meg e vizsgálat megállapításainak.

| (124) | A kár megismétlődésének valószínűsége ugyan a jövőre vonatkozó értékelés, ez az értékelés azonban a (121) preambulumbekezdésben említett tényeken alapul. Ezért a kérelmet el kell utasítani. |
| --- | --- |

(124)

A kár megismétlődésének valószínűsége ugyan a jövőre vonatkozó értékelés, ez az értékelés azonban a (121) preambulumbekezdésben említett tényeken alapul. Ezért a kérelmet el kell utasítani.

G.   AZ UNIÓS ÉRDEK

| (125) | Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. A Bizottság az uniós érdeket az összes érintett érdek értékelése alapján határozta meg. Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt félnek lehetőséget biztosítottak álláspontja ismertetésére. |
| --- | --- |

(125)

Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. A Bizottság az uniós érdeket az összes érintett érdek értékelése alapján határozta meg. Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt félnek lehetőséget biztosítottak álláspontja ismertetésére.

1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (126) | A fent említettek alapján az uniós gazdasági ágazat még mindig instabil és sérülékeny helyzetben van. Az intézkedések folytatásából eredő könnyített helyzetet az ágazat arra használná, hogy növelje (különösen a kiskereskedelmi márkanevű) értékesítési árait annak érdekében, hogy megtérüljenek a megnövekedett termelési költségei. Ez lehetővé tenné a gazdasági ágazat számára, hogy javítson pénzügyi helyzetén. |
| --- | --- |

(126)

A fent említettek alapján az uniós gazdasági ágazat még mindig instabil és sérülékeny helyzetben van. Az intézkedések folytatásából eredő könnyített helyzetet az ágazat arra használná, hogy növelje (különösen a kiskereskedelmi márkanevű) értékesítési árait annak érdekében, hogy megtérüljenek a megnövekedett termelési költségei. Ez lehetővé tenné a gazdasági ágazat számára, hogy javítson pénzügyi helyzetén.

2.   A kiskereskedők és a fogyasztók érdeke

| (127) | A Bizottság több mint 40 importőrt/kiskereskedőt és két fogyasztói/kereskedelmi szervezetet kért fel együttműködésre. Csak egy kiskereskedő működött együtt, amelynek importjai a felülvizsgálati időszak alatt a Thaiföldről származó teljes behozatalnak csupán egy kis hányadát képviselték. Teljes forgalmához viszonyítva a csemegekukoricából származó forgalma elhanyagolható mértékű volt. Továbbá a felülvizsgálati időszak alatt a csemegekukorica viszonteladása rendkívül magas nyereséget hozott. Ezek a tényezők arra utalnak, hogy a kiskereskedőket nem érintené aránytalanul súlyosan az intézkedések esetleges meghosszabbítása. |
| --- | --- |

(127)

A Bizottság több mint 40 importőrt/kiskereskedőt és két fogyasztói/kereskedelmi szervezetet kért fel együttműködésre. Csak egy kiskereskedő működött együtt, amelynek importjai a felülvizsgálati időszak alatt a Thaiföldről származó teljes behozatalnak csupán egy kis hányadát képviselték. Teljes forgalmához viszonyítva a csemegekukoricából származó forgalma elhanyagolható mértékű volt. Továbbá a felülvizsgálati időszak alatt a csemegekukorica viszonteladása rendkívül magas nyereséget hozott. Ezek a tényezők arra utalnak, hogy a kiskereskedőket nem érintené aránytalanul súlyosan az intézkedések esetleges meghosszabbítása.

| (128) | Ugyanakkor számos kereskedelmi szervezet beadványt nyújtott be, és részt vett a szóbeli meghallgatáson. Állításuk szerint a dömpingellenes intézkedéseket meg kell szüntetni, tekintettel a thaiföldi importok alacsony és csökkenő, ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat magas és növekvő tendenciát mutató piaci részesedésére. |
| --- | --- |

(128)

Ugyanakkor számos kereskedelmi szervezet beadványt nyújtott be, és részt vett a szóbeli meghallgatáson. Állításuk szerint a dömpingellenes intézkedéseket meg kell szüntetni, tekintettel a thaiföldi importok alacsony és csökkenő, ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat magas és növekvő tendenciát mutató piaci részesedésére.

| (129) | Ami a fogyasztókat illeti, a csemegekukoricára fordított átlagos kiadások mértéke háztartásonként igen korlátozott, évente legfeljebb 5 EUR. Figyelembe véve a jelenlegi intézkedések mérsékelt szintjét, az intézkedések további alkalmazásának hatása valószínűleg elhanyagolható a fogyasztók szempontjából. |
| --- | --- |

(129)

Ami a fogyasztókat illeti, a csemegekukoricára fordított átlagos kiadások mértéke háztartásonként igen korlátozott, évente legfeljebb 5 EUR. Figyelembe véve a jelenlegi intézkedések mérsékelt szintjét, az intézkedések további alkalmazásának hatása valószínűleg elhanyagolható a fogyasztók szempontjából.

| (130) | A fentiek fényében és tekintettel az együttműködés általánosan alacsony fokára, a Bizottság véleménye szerint nem valószínű, hogy a javasolt intézkedések lényegesen érinteni fogják az Unióban a kiskereskedők és a fogyasztók helyzetét. |
| --- | --- |

(130)

A fentiek fényében és tekintettel az együttműködés általánosan alacsony fokára, a Bizottság véleménye szerint nem valószínű, hogy a javasolt intézkedések lényegesen érinteni fogják az Unióban a kiskereskedők és a fogyasztók helyzetét.

3.   Az ellátás hiányának kockázata/az uniós piaci verseny

| (131) | Először is emlékeztetni kell arra, hogy a dömpingellenes intézkedések célja nem az, hogy megakadályozzák az intézkedésekkel szabályozott importok Unióba való érkezését, hanem az, hogy felszámolják a folyamatos dömpingelt behozatalból származó torzult piaci körülmények hatását. |
| --- | --- |

(131)

Először is emlékeztetni kell arra, hogy a dömpingellenes intézkedések célja nem az, hogy megakadályozzák az intézkedésekkel szabályozott importok Unióba való érkezését, hanem az, hogy felszámolják a folyamatos dömpingelt behozatalból származó torzult piaci körülmények hatását.

| (132) | A felülvizsgálati időszak során az uniós fogyasztás 9 %-kal növekedett és mintegy 350 000 tonnát ért el. A figyelembe vett időszak során az uniós gazdasági ágazat kapacitása folyamatosan meghaladta az uniós keresletet, a felülvizsgálati időszakban elérte a 440 000 tonnát. Az uniós gyártók között megfelelő verseny érvényesül. A felülvizsgálati időszak alatti 77 %-os kapacitáskihasználási arány alapján úgy tűnik, hogy az uniós gazdasági ágazatnak van szabad kapacitása arra, hogy további kereslet esetén fokozza termelését. Az egyéb harmadik országokból, különösen az Egyesült Államokból és a Kínai Népköztársaságból származó importok is ki tudják elégíteni a kereslet egy részét. Amint az a fentiekben szerepel, emlékeztetni kell arra, hogy a dömpingellenes intézkedések célja nem az, hogy megakadályozzák a Thaiföldről az Unióba irányuló importokat. Az intézkedések alacsony szintjére való tekintettel várható, hogy a thaiföldi importok továbbra is bizonyos részesedéssel bírnak majd az uniós piacon. |
| --- | --- |

(132)

A felülvizsgálati időszak során az uniós fogyasztás 9 %-kal növekedett és mintegy 350 000 tonnát ért el. A figyelembe vett időszak során az uniós gazdasági ágazat kapacitása folyamatosan meghaladta az uniós keresletet, a felülvizsgálati időszakban elérte a 440 000 tonnát. Az uniós gyártók között megfelelő verseny érvényesül. A felülvizsgálati időszak alatti 77 %-os kapacitáskihasználási arány alapján úgy tűnik, hogy az uniós gazdasági ágazatnak van szabad kapacitása arra, hogy további kereslet esetén fokozza termelését. Az egyéb harmadik országokból, különösen az Egyesült Államokból és a Kínai Népköztársaságból származó importok is ki tudják elégíteni a kereslet egy részét. Amint az a fentiekben szerepel, emlékeztetni kell arra, hogy a dömpingellenes intézkedések célja nem az, hogy megakadályozzák a Thaiföldről az Unióba irányuló importokat. Az intézkedések alacsony szintjére való tekintettel várható, hogy a thaiföldi importok továbbra is bizonyos részesedéssel bírnak majd az uniós piacon.

| (133) | A fenti megfontolások alapján nem vonható le az a következtetés, hogy a dömpingellenes intézkedések fenntartása az uniós piacon valószínűleg kínálathiányhoz vezetne, illetve korlátozná a versenyt az uniós piacon. |
| --- | --- |

(133)

A fenti megfontolások alapján nem vonható le az a következtetés, hogy a dömpingellenes intézkedések fenntartása az uniós piacon valószínűleg kínálathiányhoz vezetne, illetve korlátozná a versenyt az uniós piacon.

4.   Az uniós érdekkel kapcsolatos következtetés

| (134) | A fentiek alapján úgy tűnik, hogy az intézkedések fenntartásából eredő kedvezőtlen hatások korlátozottak lesznek, és semmi esetben sem lesznek aránytalanok az uniós gazdasági ágazat számára az intézkedések meghosszabbítása által biztosított előnyökhöz képest. |
| --- | --- |

(134)

A fentiek alapján úgy tűnik, hogy az intézkedések fenntartásából eredő kedvezőtlen hatások korlátozottak lesznek, és semmi esetben sem lesznek aránytalanok az uniós gazdasági ágazat számára az intézkedések meghosszabbítása által biztosított előnyökhöz képest.

H.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (135) | Minden felet értesítettek azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bizottság a fennálló intézkedések fenntartását kívánja javasolni. A feleknek megfelelő idő állt rendelkezésükre ahhoz, hogy a tájékoztatást követően benyújtsák észrevételeiket. A benyújtott információkat és észrevételeket a Bizottság indokolt esetben megfelelően figyelembe vette. |
| --- | --- |

(135)

Minden felet értesítettek azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bizottság a fennálló intézkedések fenntartását kívánja javasolni. A feleknek megfelelő idő állt rendelkezésükre ahhoz, hogy a tájékoztatást követően benyújtsák észrevételeiket. A benyújtott információkat és észrevételeket a Bizottság indokolt esetben megfelelően figyelembe vette.

| (136) | A fent említettekből az következik, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésében előírtak szerint a Thaiföldről származó egyes elkészített vagy tartósított morzsolt csemegekukorica-termékek behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. Emlékeztetni kell arra, hogy ezen intézkedések különböző mértékű értékvámokból állnak. |
| --- | --- |

(136)

A fent említettekből az következik, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésében előírtak szerint a Thaiföldről származó egyes elkészített vagy tartósított morzsolt csemegekukorica-termékek behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. Emlékeztetni kell arra, hogy ezen intézkedések különböző mértékű értékvámokból állnak.

| (137) | Az ebben a rendeletben meghatározott és az egyes vállalatokra vonatkozó dömpingellenes vámtételek kizárólag az e vállalatok, így a konkrétan említett jogalanyok által gyártott érintett termékek behozatalára alkalmazandók. A rendelet rendelkező részében névvel és címmel kifejezetten nem említett vállalatok – beleértve a kifejezetten említett vállalatokkal kapcsolatban álló jogi személyeket is – által gyártott érintett termék behozatalai nem részesülhetnek e vámtételek előnyeiből, azokra a „minden más vállalatra” érvényes vámot kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(137)

Az ebben a rendeletben meghatározott és az egyes vállalatokra vonatkozó dömpingellenes vámtételek kizárólag az e vállalatok, így a konkrétan említett jogalanyok által gyártott érintett termékek behozatalára alkalmazandók. A rendelet rendelkező részében névvel és címmel kifejezetten nem említett vállalatok – beleértve a kifejezetten említett vállalatokkal kapcsolatban álló jogi személyeket is – által gyártott érintett termék behozatalai nem részesülhetnek e vámtételek előnyeiből, azokra a „minden más vállalatra” érvényes vámot kell alkalmazni.

| (138) | Az ezen egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazására vonatkozó kérelmeket (például a vállalat nevének megváltozását, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) haladéktalanul be kell nyújtani a Bizottsághoz (8). A kérelemnek minden lényeges információt tartalmaznia kell, különösen a vállalat gyártási, valamint belföldi és exportértékesítési tevékenységeinek – például az említett névváltoztatással vagy a gyártási vagy értékesítési egységek módosulásával kapcsolatos – változását. Adott esetben a rendelet az egyéni vámtételek előnyeiből részesülő vállalatok listájának frissítésével megfelelően módosulni fog, |
| --- | --- |

(138)

Az ezen egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazására vonatkozó kérelmeket (például a vállalat nevének megváltozását, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) haladéktalanul be kell nyújtani a Bizottsághoz (8). A kérelemnek minden lényeges információt tartalmaznia kell, különösen a vállalat gyártási, valamint belföldi és exportértékesítési tevékenységeinek – például az említett névváltoztatással vagy a gyártási vagy értékesítési egységek módosulásával kapcsolatos – változását. Adott esetben a rendelet az egyéni vámtételek előnyeiből részesülő vállalatok listájának frissítésével megfelelően módosulni fog,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a Thaiföldről származó, a jelenleg az ex 2001 90 30 KN-kód (TARIC-kód: 2001903010) alá tartozó, ecettel vagy ecetsavval elkészített vagy tartósított, nem fagyasztott, morzsolt csemegekukorica (Zea mays var. saccharata), valamint – a 2006-os vámtarifaszám alá tartozó termékek kivételével – az ex 2005 80 00 KN-kód (TARIC-kód: 2005800010) alá tartozó, ecet vagy ecetsav nélkül elkészített vagy tartósított, nem fagyasztott, morzsolt csemegekukorica (Zea mays var. saccharata) behozatalára.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékekre vonatkozó, vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:

| Vállalat | Dömpingellenes vám (%) | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| Karn Corn Co., Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 71130, Thaiföld | 3,1 | A789 |
| Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd, 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Thaiföld | 14,3 | A890 |
| Malee Sampran Public Co., Ltd, Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Thaiföld | 12,8 | A790 |
| River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 52 Thaniya Plaza, 21st Floor, Silom Rd., Bangrak, Bangkok 10500, Thaiföld | 12,8 | A791 |
| Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Thaiföld | 11,1 | A792 |
| A mellékletben felsorolt együttműködő gyártók | 12,9 | A793 |
| Minden más vállalat | 14,3 | A999 |

Vállalat

Dömpingellenes vám (%)

TARIC-kiegészítő kód

Karn Corn Co., Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 71130, Thaiföld

3,1

A789

Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd, 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Thaiföld

14,3

A890

Malee Sampran Public Co., Ltd, Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Thaiföld

12,8

A790

River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 52 Thaniya Plaza, 21st Floor, Silom Rd., Bangrak, Bangkok 10500, Thaiföld

12,8

A791

Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Thaiföld

11,1

A792

A mellékletben felsorolt együttműködő gyártók

12,9

A793

Minden más vállalat

14,3

A999

(3)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

Az 1. cikk (2) bekezdése módosítható úgy, hogy a mintában nem szereplő együttműködő vállalatok közé felveszik az új exportáló gyártót, amelyre így a 12,9 %-os súlyozott átlagvámot kell alkalmazni, amennyiben bármely új thaiföldi exportáló gyártó kielégítő bizonyítékot szolgáltat a Bizottságnak arra nézve, hogy:

| a) | nem exportálta az Unióba az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott terméket a felülvizsgálati időszak során (2011. április 1-jétől2012. március 30-ig); |
| --- | --- |

a)

nem exportálta az Unióba az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott terméket a felülvizsgálati időszak során (2011. április 1-jétől2012. március 30-ig);

| b) | nem áll kapcsolatban azon thaiföldi exportőrökkel vagy gyártókkal, amelyekre az e rendelettel bevezetett intézkedéseket alkalmazni kell; valamint |
| --- | --- |

b)

nem áll kapcsolatban azon thaiföldi exportőrökkel vagy gyártókkal, amelyekre az e rendelettel bevezetett intézkedéseket alkalmazni kell; valamint

| c) | az érintett terméket az Unióba ténylegesen csak a felülvizsgálati időszak után exportálta, vagy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállalt arra, hogy jelentős mennyiséget exportál az Unióba. |
| --- | --- |

c)

az érintett terméket az Unióba ténylegesen csak a felülvizsgálati időszak után exportálta, vagy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállalt arra, hogy jelentős mennyiséget exportál az Unióba.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. szeptember 2-án.

a Tanács részéről

az elnök

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  A Tanács 682/2007/EK rendelete (2007. június 18.) a Thaiföldről származó egyes elkészített vagy tartósított morzsolt csemegekukorica-termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 159., 2007.6.20., 14. o.).

2

(3)  A Tanács 954/2008/EK rendelete (2008. szeptember 25.) a Thaiföldről származó egyes elkészített vagy tartósított morzsolt csemegekukorica-termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló 682/2007/EK rendelet módosításáról (HL L 260., 2008.9.30., 1. o.).

3

(4)  A Bizottság 2007/424/EK határozata (2007. június 18.) egyes Thaiföldről származó, elkészített vagy tartósított morzsolt csemegekukorica-termékek behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárással kapcsolatban felajánlott kötelezettségvállalások elfogadásáról (HL L 159., 2007.6.20., 42. o.).

4

(5)  A Tanács 847/2009/EK rendelete (2009. szeptember 15.) a Thaiföldről származó egyes elkészített vagy tartósított morzsolt csemegekukorica-termékek behozatalára végleges dömpingellenes vámokat kivető 682/2007/EK rendelet módosításáról (HL L 246., 2009.9.18., 1. o.).

5

(6)  HL C 258., 2011.9.2., 11. o.

6

(7)  HL C 175., 2012.6.19., 22. o.

7

(8)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, B-1049 Brussels, Belgium (Európai Bizottság, Kereskedelmi Főigazgatóság, H. Igazgatóság, 1049 Brüsszel, Belgium).

8

---

MELLÉKLET

Az 1. cikk (2) bekezdésében az A793-as TARIC-kiegészítő kód alatt feltüntetett együttműködő gyártók jegyzéke

| Név | Cím |
| --- | --- |
| Agro-On (Thailand) Co., Ltd | 50/499-500 Moo 6 Baan Mai, Pakkret, Monthaburi 11120, Thaiföld |
| B.N.H. Canning Co., Ltd | 425/6-7 Sathorn Place Bldg., Klongtonsai, Kongsan Bangkok 10600, Thaiföld |
| Boonsith Enterprise Co., Ltd | 7/4 M.2, Soi Chomthong 13, Chomthong Rd., Chomthong, Bangkok 10150, Thaiföld |
| Erawan Food Public Company Limited | Panjathani Tower 16th floor, 127/21 Nonsee Rd., Chongnonsee, Yannawa, Bangkok 10120, Thaiföld |
| Great Oriental Food Products Co., Ltd | 888/127 Panuch Village Soi Thanaphol 2, Samsen-Nok, Huaykwang, Bangkok 10310, Thaiföld |
| Lampang Food Products Co., Ltd | 22K Building, Soi Sukhumvit 35, Klongton Nua, Wattana, Bangkok 10110, Thaiföld |
| O.V. International Import-Export Co., Ltd | 121/320 Soi Ekachai 66/6, Bangborn, Bangkok 10500, Thaiföld |
| Pan Inter Foods Co., Ltd | 400 Sunphavuth Rd, Bangna, Bangkok 10260, Thaiföld |
| Siam Food Products Public Co., Ltd | 3195/14 Rama IV Road, Vibulthani Tower 1, 9th Fl., Klong Toey, Bangkok, 10110 Thaiföld |
| Viriyah Food Processing Co., Ltd | 100/48 Vongvanij B Bldg, 18th Fl, Praram 9 Rd., Huay Kwang, Bangkok 10310 Thaiföld |
| Vita Food Factory (1989) Ltd | 89 Arunammarin Rd., Banyikhan, Bangplad, Bangkok 10700, Thaiföld |

Név

Cím

Agro-On (Thailand) Co., Ltd

50/499-500 Moo 6 Baan Mai, Pakkret, Monthaburi 11120, Thaiföld

B.N.H. Canning Co., Ltd

425/6-7 Sathorn Place Bldg., Klongtonsai, Kongsan Bangkok 10600, Thaiföld

Boonsith Enterprise Co., Ltd

7/4 M.2, Soi Chomthong 13, Chomthong Rd., Chomthong, Bangkok 10150, Thaiföld

Erawan Food Public Company Limited

Panjathani Tower 16th floor, 127/21 Nonsee Rd., Chongnonsee, Yannawa, Bangkok 10120, Thaiföld

Great Oriental Food Products Co., Ltd

888/127 Panuch Village Soi Thanaphol 2, Samsen-Nok, Huaykwang, Bangkok 10310, Thaiföld

Lampang Food Products Co., Ltd

22K Building, Soi Sukhumvit 35, Klongton Nua, Wattana, Bangkok 10110, Thaiföld

O.V. International Import-Export Co., Ltd

121/320 Soi Ekachai 66/6, Bangborn, Bangkok 10500, Thaiföld

Pan Inter Foods Co., Ltd

400 Sunphavuth Rd, Bangna, Bangkok 10260, Thaiföld

Siam Food Products Public Co., Ltd

3195/14 Rama IV Road, Vibulthani Tower 1, 9th Fl., Klong Toey, Bangkok, 10110 Thaiföld

Viriyah Food Processing Co., Ltd

100/48 Vongvanij B Bldg, 18th Fl, Praram 9 Rd., Huay Kwang, Bangkok 10310 Thaiföld

Vita Food Factory (1989) Ltd

89 Arunammarin Rd., Banyikhan, Bangplad, Bangkok 10700, Thaiföld

---

| 13.9.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 244/19 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 244/19

---

A BIZOTTSÁG 876/2013/EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2013. május 28.)

a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a központi szerződő felek kollégiumairól szóló szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló, 2012. július 4-i 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 18. cikke (6) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A kollégiumok Unión belüli következetes és koherens működése érdekében helyénvaló megállapítani a központi szerződő feleknek a 648/2012/EU rendeletben foglalt feladatok elvégzésének megkönnyítése céljából létrehozott kollégiumaiban való részvételre vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

(1)

A kollégiumok Unión belüli következetes és koherens működése érdekében helyénvaló megállapítani a központi szerződő feleknek a 648/2012/EU rendeletben foglalt feladatok elvégzésének megkönnyítése céljából létrehozott kollégiumaiban való részvételre vonatkozó szabályokat.

| (2) | A központi szerződő fél által elszámolt pénzügyi eszközök valamely érintett uniós pénznemét kibocsátó központi bank kizárása nem érinti a szóban forgó központi bank arra vonatkozó jogait, hogy a 648/2012/EU rendelet 18. cikkének (3) bekezdésével és 84. cikkével összhangban információt kérhessen és kaphasson. |
| --- | --- |

(2)

A központi szerződő fél által elszámolt pénzügyi eszközök valamely érintett uniós pénznemét kibocsátó központi bank kizárása nem érinti a szóban forgó központi bank arra vonatkozó jogait, hogy a 648/2012/EU rendelet 18. cikkének (3) bekezdésével és 84. cikkével összhangban információt kérhessen és kaphasson.

| (3) | Egy adott központi bank által kibocsátott pénznemben történt elszámolások volumene fényében e központi bank számára jelentőséggel bírhat egy központi szerződő fél tevékenysége. Ugyanakkor a kollégium méretének arányos szinten tartása végett helyénvaló, hogy egy adott központi bank által kibocsátott pénznemnek a központi szerződő fél kollégiumában való részvételének súlya az alapján kerüljön meghatározásra, hogy e pénznemnek mekkora a részesedése a központi szerződő fél által elszámolt nyitott pozíciók átlagát tekintve. |
| --- | --- |

(3)

Egy adott központi bank által kibocsátott pénznemben történt elszámolások volumene fényében e központi bank számára jelentőséggel bírhat egy központi szerződő fél tevékenysége. Ugyanakkor a kollégium méretének arányos szinten tartása végett helyénvaló, hogy egy adott központi bank által kibocsátott pénznemnek a központi szerződő fél kollégiumában való részvételének súlya az alapján kerüljön meghatározásra, hogy e pénznemnek mekkora a részesedése a központi szerződő fél által elszámolt nyitott pozíciók átlagát tekintve.

| (4) | Annak érdekében, hogy a kollégiumi ülések eredményesek legyenek helyénvaló, hogy a központi szerződő fél illetékes hatósága – a kollégium tagjaival egyeztetve – pontosan beazonosítsa a kollégium egyes üléseinek és tevékenységeinek a céljait. Az eredményes tárgyalások előmozdítása céljából indokolt ezeket a célokat és a központi szerződő fél illetékes hatósága, illetve a kollégium más tagjai által összeállított dokumentumokat kellő időben megküldeni a résztvevőknek. |
| --- | --- |

(4)

Annak érdekében, hogy a kollégiumi ülések eredményesek legyenek helyénvaló, hogy a központi szerződő fél illetékes hatósága – a kollégium tagjaival egyeztetve – pontosan beazonosítsa a kollégium egyes üléseinek és tevékenységeinek a céljait. Az eredményes tárgyalások előmozdítása céljából indokolt ezeket a célokat és a központi szerződő fél illetékes hatósága, illetve a kollégium más tagjai által összeállított dokumentumokat kellő időben megküldeni a résztvevőknek.

| (5) | A kollégiumok szerepe a 648/2012/EU rendeletben foglalt feladatok elvégzésének a megkönnyítése; a kollégiumi tagokra rótt feladatokat, a kollégiumok összetételét, létrehozását és vezetését a jogalkotó a rendeletben jogi kötelemként határozta meg, így azok kötelezők és közvetlenül alkalmazandók valamennyi tagállamban. A kollégium megfelelő működése céljából a kollégium tagjainak írásbeli megállapodást kell elfogadniuk. Biztosítandó, hogy a központi szerződő felek kollégiumai egyöntetűen a kollégiumok működésével kapcsolatos bevált gyakorlatokat magában foglaló, szabványos írásbeli megállapodást alkalmazzák, valamint az illetékes hatóságok általi megközelítések következetessége és a központi szerződő felek kollégiumainak a 648/2012/EU rendelet 18. cikkének (1) bekezdésében foglalt határidőn belüli gyors létrehozása érdekében az EÉPH-nak az 1095/2010/EU (2) rendelet 16. cikkében meghatározott eljárással összhangban iránymutatásokat és ajánlásokat kell kibocsátania. |
| --- | --- |

(5)

A kollégiumok szerepe a 648/2012/EU rendeletben foglalt feladatok elvégzésének a megkönnyítése; a kollégiumi tagokra rótt feladatokat, a kollégiumok összetételét, létrehozását és vezetését a jogalkotó a rendeletben jogi kötelemként határozta meg, így azok kötelezők és közvetlenül alkalmazandók valamennyi tagállamban. A kollégium megfelelő működése céljából a kollégium tagjainak írásbeli megállapodást kell elfogadniuk. Biztosítandó, hogy a központi szerződő felek kollégiumai egyöntetűen a kollégiumok működésével kapcsolatos bevált gyakorlatokat magában foglaló, szabványos írásbeli megállapodást alkalmazzák, valamint az illetékes hatóságok általi megközelítések következetessége és a központi szerződő felek kollégiumainak a 648/2012/EU rendelet 18. cikkének (1) bekezdésében foglalt határidőn belüli gyors létrehozása érdekében az EÉPH-nak az 1095/2010/EU (2) rendelet 16. cikkében meghatározott eljárással összhangban iránymutatásokat és ajánlásokat kell kibocsátania.

| (6) | E jogi aktus egyetlen eleme sem érintheti a Bizottság arra vonatkozó hatáskörét, hogy az EUMSZ 258. cikkével összhangban kötelezettségszegési eljárást indítson, vagy az EUMSZ 265. cikke, illetőleg a 271. cikkének d) pontja szerinti lépéseket kezdeményezzen. |
| --- | --- |

(6)

E jogi aktus egyetlen eleme sem érintheti a Bizottság arra vonatkozó hatáskörét, hogy az EUMSZ 258. cikkével összhangban kötelezettségszegési eljárást indítson, vagy az EUMSZ 265. cikke, illetőleg a 271. cikkének d) pontja szerinti lépéseket kezdeményezzen.

| (7) | A kollégium tagjai közötti időszerű és naprakész információcsere érdekében a kollégiumnak helyénvaló rendszeresen üléseznie és tagjai számára lehetőséget biztosítania ahhoz, hogy megvitassák és észrevételezzék a központi szerződő fél által a 648/2012/EU rendelet rendelkezéseinek való megfelelés érdekében bevezetett intézkedéseket, stratégiákat, folyamatokat és mechanizmusokat, továbbá ahhoz, hogy megvitassák azoknak a kockázatoknak az értékelését, amelyeknek a központi szerződő fél ki van vagy ki lehet téve, illetve azok lehetséges hatásait. |
| --- | --- |

(7)

A kollégium tagjai közötti időszerű és naprakész információcsere érdekében a kollégiumnak helyénvaló rendszeresen üléseznie és tagjai számára lehetőséget biztosítania ahhoz, hogy megvitassák és észrevételezzék a központi szerződő fél által a 648/2012/EU rendelet rendelkezéseinek való megfelelés érdekében bevezetett intézkedéseket, stratégiákat, folyamatokat és mechanizmusokat, továbbá ahhoz, hogy megvitassák azoknak a kockázatoknak az értékelését, amelyeknek a központi szerződő fél ki van vagy ki lehet téve, illetve azok lehetséges hatásait.

| (8) | Biztosítandó, hogy a kollégiumi tagok minden véleménye megfelelően figyelembe legyen véve, az illetékes hatóságnak helyénvaló mindent megtennie annak érdekében, hogy a kollégium tagjaivá váló hatóságok közötti minden nézeteltérés a kollégium létrehozására és működésére vonatkozó írásbeli megállapodás véglegesítése előtt rendeződjön. Az EÉPH-nak, szükség esetén, mediációs szerepe révén elő kell mozdítania a megállapodás véglegesítését. |
| --- | --- |

(8)

Biztosítandó, hogy a kollégiumi tagok minden véleménye megfelelően figyelembe legyen véve, az illetékes hatóságnak helyénvaló mindent megtennie annak érdekében, hogy a kollégium tagjaivá váló hatóságok közötti minden nézeteltérés a kollégium létrehozására és működésére vonatkozó írásbeli megállapodás véglegesítése előtt rendeződjön. Az EÉPH-nak, szükség esetén, mediációs szerepe révén elő kell mozdítania a megállapodás véglegesítését.

| (9) | Ez a rendelet az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (EÉPH) által a Bizottságnak benyújtott szabályozási technikaistandard-tervezeten alapul. |
| --- | --- |

(9)

Ez a rendelet az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (EÉPH) által a Bizottságnak benyújtott szabályozási technikaistandard-tervezeten alapul.

| (10) | Az e rendelet alapját képező technikaistandard-tervezetek benyújtása előtt az EÉPH szükség szerint konzultált az Európai Bankhatósággal (EBH), az Európai Rendszerkockázati Testülettel (ERKT) és a Központi Bankok Európai Rendszerének (KBER) tagjaival. Az EÉPH az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapírpiaci Hatóság) létrehozásáról szóló, 2010. november 24-i 1095/2010/EU rendelet 10. cikkével összhangban nyilvános konzultációkat folytatott le e szabályozási technikaistandard-tervezetek kapcsán, elemezte a lehetséges kapcsolódó költségeket és hasznokat, és kikérte az 1095/2010/EU rendelet 37. cikke szerint létrehozott Értékpapírpiaci Érdekképviseleti Csoport véleményét, |
| --- | --- |

(10)

Az e rendelet alapját képező technikaistandard-tervezetek benyújtása előtt az EÉPH szükség szerint konzultált az Európai Bankhatósággal (EBH), az Európai Rendszerkockázati Testülettel (ERKT) és a Központi Bankok Európai Rendszerének (KBER) tagjaival. Az EÉPH az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapírpiaci Hatóság) létrehozásáról szóló, 2010. november 24-i 1095/2010/EU rendelet 10. cikkével összhangban nyilvános konzultációkat folytatott le e szabályozási technikaistandard-tervezetek kapcsán, elemezte a lehetséges kapcsolódó költségeket és hasznokat, és kikérte az 1095/2010/EU rendelet 37. cikke szerint létrehozott Értékpapírpiaci Érdekképviseleti Csoport véleményét,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A legfontosabb pénznemek meghatározása

(1)   A legfontosabb uniós pénznemeket az egyes pénznemeknek a központi szerződő fél által – az összes pénzügyi eszközre vonatkozóan – elszámolt napvégi nyitott pozíciók éves átlagához viszonyított relatív részesedése alapján kell meghatározni.

(2)   Az a három pénznem minősül a legfontosabb uniós pénznemeknek, amelyek az (1) bekezdés alapján számított legnagyobb relatív részesedést érik el, feltéve, ha az egyes részesedések mértéke meghaladja a 10 %-ot.

(3)   A pénznemek relatív részesedésének számítása éves alapon történik.

2. cikk

A kollégiumok működésének megszervezése

(1)   Azt követően, hogy a 648/2012/EU rendelet 17. cikkének (3) bekezdésében leírtaknak megfelelően megállapította, hogy a kérelem hiánytalan, a központi szerződő fél illetékes hatósága megküldi a 648/2012/EU rendelet 18. cikkének (5) bekezdése szerinti írásbeli megállapodás tervezetét a 648/2012/EU rendelet 18. cikkének (2) bekezdése szerint meghatározott kollégiumi tagoknak. Az említett írásbeli megállapodásnak éves felülvizsgálati eljárásra is ki kell térnie. Az írásbeli megállapodásnak ki kell térnie továbbá egy olyan módosítási eljárásra is, amely szerint a központi szerződő fél illetékes hatósága vagy a kollégium többi tagja bármikor kezdeményezhet változtatásokat a kollégium e cikkben meghatározott eljárással összhangban lévő jóváhagyásának függvényében.

(2)   Amennyiben a kollégium (1) bekezdésben említett tagjai nem tesznek észrevételt tíz naptári napon belül, a központi szerződő fél illetékes hatósága további lépéseket tesz az írásbeli megállapodás kollégium általi elfogadását és a kollégiumnak a 648/2012/EU rendelet 18. cikkének (1) bekezdése szerinti létrehozását illetően.

(3)   Amennyiben a kollégiumi tagok észrevétellel élnek az írásbeli megállapodás (1) bekezdés értelmében megküldött tervezetével kapcsolatban, ezeket az észrevételeket részletes magyarázat kíséretében tíz naptári napon belül benyújtják a központi szerződő fél illetékes hatósága részére. A központi szerződő fél illetékes hatósága a 648/2012/EU rendelet 18. cikkének (1) bekezdésében foglalt határidőre figyelemmel adott esetben módosítja a tervezetet és ülést hív össze a végleges írásbeli megállapodás elfogadása céljából.

(4)   A kollégium az írásbeli megállapodás elfogadását követően létrejön.

(5)   Az e cikk (1)–(3) bekezdésével összhangban elfogadott írásbeli megállapodás a kollégium minden tagjára nézve kötelező.

3. cikk

Részvétel a kollégiumokban

(1)   Amennyiben valamely tagállam olyan illetékes hatósága, amely nem tagja a kollégiumnak, a 648/2012/EU rendelet 18. cikkének (3) bekezdésével összhangban információkéréssel fordul egy adott kollégiumhoz, a központi szerződő fél illetékes hatósága a kollégiummal folytatott egyeztetést követően meghatározza a legmegfelelőbb módját annak, miként nyújtson információt azon hatóságok részére, illetve miként kérjen információt azon hatóságoktól, amelyek nem tagjai a kollégiumnak.

(2)   A kollégium ülésein való részvétel céljából a kollégium minden tagja kijelöl egy fő résztvevőt; a tagok továbbá egy helyettest is kijelölhetnek a központi szerződő fél illetékes hatósága kivételével, amely további, szavazati jog nélküli résztvevőket is igényelhet.

(3)   Amennyiben az egyik legfontosabb uniós pénznemet kibocsátó központi bank egynél több központi banknak felel meg, a vonatkozó központi bankok egyetlen képviselőt jelölnek ki a kollégiumban való részvételre.

(4)   Ha egy hatóság a 648/2012/EU rendelet 18. cikke (2) bekezdésének c)–h) pontja közül több pont alapján is jogosult a kollégiumban való részvételre, akkor további, szavazati jog nélküli résztvevőket jelölhet.

(5)   Amennyiben e cikkel összhangban egy kollégiumi tagot egynél több résztvevő képvisel, vagy egyazon tagállamhoz a 648/2012/EU rendelet 19. cikkének (3) bekezdése értelmében az e kollégiumi tagok által gyakorolható szavazatok számánál több kollégiumi tag tartozik, az érintett kollégiumi tag vagy kollégiumi tagok tájékoztatják a kollégiumot arról, mely résztvevők gyakorolják a szavazati jogokat.

4. cikk

A kollégiumok irányítása

(1)   A központi szerződő fél illetékes hatósága gondoskodik arról, hogy a kollégium tevékenysége megkönnyítse a 648/2012/EU rendelet értelmében ellátandó feladatokat.

(2)   A kollégium értesíti az EÉPH-t minden olyan feladatról, amelyet a kollégium az (1) bekezdés alapján lát el. Az EÉPH koordinációs szerepet tölt be egy adott kollégium által ellátott feladatok nyomon követése terén, és gondoskodik arról, hogy a kollégium céljai – a lehetőségekhez képest – a legnagyobb összhangban legyenek a többi kollégium céljaival.

(3)   A központi szerződő fél illetékes hatósága ellátja legalább a következőket:

| a) | pontosan beazonosítja a kollégium egyes üléseinek és tevékenységeinek a céljait; |
| --- | --- |

a)

pontosan beazonosítja a kollégium egyes üléseinek és tevékenységeinek a céljait;

| b) | gondoskodik arról, hogy a kollégium ülései és tevékenységei eredményesek maradjanak, és biztosítja, hogy az összes kollégiumi tag teljes körűen értesüljön a számára jelentőséggel bíró kollégiumi tevékenységekről; |
| --- | --- |

b)

gondoskodik arról, hogy a kollégium ülései és tevékenységei eredményesek maradjanak, és biztosítja, hogy az összes kollégiumi tag teljes körűen értesüljön a számára jelentőséggel bíró kollégiumi tevékenységekről;

| c) | a kollégium üléseinek és tevékenységeinek időbeosztását oly módon határozza meg, hogy azok eredményei segítsék a központi szerződő fél felügyeletét; |
| --- | --- |

c)

a kollégium üléseinek és tevékenységeinek időbeosztását oly módon határozza meg, hogy azok eredményei segítsék a központi szerződő fél felügyeletét;

| d) | biztosítja, hogy a központi szerződő félnek és más főbb érdekelteknek pontos képük legyen a kollégium szerepéről és működéséről; |
| --- | --- |

d)

biztosítja, hogy a központi szerződő félnek és más főbb érdekelteknek pontos képük legyen a kollégium szerepéről és működéséről;

| e) | biztosítja a kollégium tevékenységeinek rendszeres felülvizsgálatát, valamint azt, hogy a kollégium eredménytelen működése esetén korrekciós intézkedések meghozatalára kerüljön sor; |
| --- | --- |

e)

biztosítja a kollégium tevékenységeinek rendszeres felülvizsgálatát, valamint azt, hogy a kollégium eredménytelen működése esetén korrekciós intézkedések meghozatalára kerüljön sor;

| f) | gondoskodik a kollégiumi tagok válságkezelési tervezéssel kapcsolatos éves üléséhez kapcsolódó napirend elkészítéséről, szükség esetén a központi szerződő fél együttműködésével. |
| --- | --- |

f)

gondoskodik a kollégiumi tagok válságkezelési tervezéssel kapcsolatos éves üléséhez kapcsolódó napirend elkészítéséről, szükség esetén a központi szerződő fél együttműködésével.

(4)   A kollégium eredményességének és hatékonyságának biztosítása érdekében a központi szerződő fél illetékes hatósága központi kapcsolattartóként jár el a kollégium gyakorlati szervezésével kapcsolatos minden kérdésben. A központi szerződő fél illetékes hatósága ellátja legalább a következő feladatokat:

| a) | a kollégiumi tagok kapcsolattartási adatait tartalmazó lista összeállítása, aktualizálása és körbeküldése; |
| --- | --- |

a)

a kollégiumi tagok kapcsolattartási adatait tartalmazó lista összeállítása, aktualizálása és körbeküldése;

| b) | a kollégium üléseihez és tevékenységeihez kapcsolódó napirendek és dokumentumok körbeküldése; |
| --- | --- |

b)

a kollégium üléseihez és tevékenységeihez kapcsolódó napirendek és dokumentumok körbeküldése;

| c) | az ülések jegyzőkönyveinek vezetése és intézkedési pontok formába öntése; |
| --- | --- |

c)

az ülések jegyzőkönyveinek vezetése és intézkedési pontok formába öntése;

| d) | a kollégium internetes oldalának vagy más, információmegosztást szolgáló elektronikus mechanizmusának (ha van ilyen) a kezelése; |
| --- | --- |

d)

a kollégium internetes oldalának vagy más, információmegosztást szolgáló elektronikus mechanizmusának (ha van ilyen) a kezelése;

| e) | célszerűség esetén információ és adott esetben szakmai csoportok biztosítása, segítve a kollégiumot feladatainak ellátásában; |
| --- | --- |

e)

célszerűség esetén információ és adott esetben szakmai csoportok biztosítása, segítve a kollégiumot feladatainak ellátásában;

| f) | megfelelő módon történő információmegosztás a kollégium tagjai között. |
| --- | --- |

f)

megfelelő módon történő információmegosztás a kollégium tagjai között.

(5)   A kollégium üléseinek gyakoriságát a központi szerződő fél illetékes hatósága határozza meg figyelemmel a központi szerződő fél méretére, jellegére, nagyságrendjére és összetettségére, a központi szerződő fél joghatóságokat és pénznemeket illető rendszerszintű kockázataira, tevékenységeinek lehetséges hatásaira, valamint a külső körülményekre és a kollégiumi tagok esetleges kéréseire. A kollégium évente legalább egyszer ülésezik, és amennyiben a központi szerződő fél illetékes hatósága szükségesnek tartja, a kollégium ülést tart minden egyes alkalommal, amikor a 648/2012/EU rendelet értelmében döntést kell hozni. A központi szerződő fél illetékes hatósága időszakos üléseket szervez a kollégium tagjai és a központi szerződő fél felső vezetése között.

(6)   A 2. cikkben említett írásbeli megállapodás a kollégium üléseinek határozatképességét illetően kétharmados jelenlétet határoz meg.

(7)   A központi szerződő fél illetékes hatósága törekszik annak biztosítására, hogy a kollégium minden ülése határozatképes legyen. Amennyiben nem teljesülnek a határozatképesség feltételei, az elnök a szükséges döntések meghozatalát a határozatképesség teljesüléséig elhalasztja, figyelemmel a 648/2012/EU rendeletben megállapított vonatkozó határidőkre.

5. cikk

Információcsere a hatóságok között

(1)   A kollégium minden tagja megfelelő időben ellátja a központi szerződő fél illetékes hatóságát a kollégium operatív működéséhez, valamint azoknak a kulcstevékenységeknek az ellátásához szükséges összes információval, amelyekben a tag részt vesz. A központi szerződő fél illetékes hatósága a kollégium tagjait megfelelő időben hasonló információkkal látja el.

(2)   A központi szerződő fél illetékes hatósága a kollégiumot legalább a következő információkkal látja el:

| a) | a központi szerződő fél csoportjának szerkezetében és tulajdonlásában bekövetkezett lényeges változások; |
| --- | --- |

a)

a központi szerződő fél csoportjának szerkezetében és tulajdonlásában bekövetkezett lényeges változások;

| b) | a központi szerződő fél tőkeszintjében bekövetkezett lényeges változások; |
| --- | --- |

b)

a központi szerződő fél tőkeszintjében bekövetkezett lényeges változások;

| c) | a szervezetben, felső vezetésben, eljárásokban vagy szabályokban bekövetkezett változások, ha azok jelentős befolyást gyakorolnak az irányításra vagy kockázatkezelésre; |
| --- | --- |

c)

a szervezetben, felső vezetésben, eljárásokban vagy szabályokban bekövetkezett változások, ha azok jelentős befolyást gyakorolnak az irányításra vagy kockázatkezelésre;

| d) | a központi szerződő fél klíringtagjainak jegyzéke; |
| --- | --- |

d)

a központi szerződő fél klíringtagjainak jegyzéke;

| e) | a központi szerződő fél felügyeletében részt vevő hatóságokra vonatkozó részletek, ezen belül a felelősségi körükben történt bármely változás; |
| --- | --- |

e)

a központi szerződő fél felügyeletében részt vevő hatóságokra vonatkozó részletek, ezen belül a felelősségi körükben történt bármely változás;

| f) | tájékoztatás minden olyan lényeges kockázatról, amely veszélyezteti a központi szerződő félnek a 648/2012/EU rendeletnek és a vonatkozó felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak és végrehajtási rendeleteknek való megfelelési képességét; |
| --- | --- |

f)

tájékoztatás minden olyan lényeges kockázatról, amely veszélyezteti a központi szerződő félnek a 648/2012/EU rendeletnek és a vonatkozó felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak és végrehajtási rendeleteknek való megfelelési képességét;

| g) | esetlegesen lényeges továbbgyűrűző hatásokat előidéző nehézségek; |
| --- | --- |

g)

esetlegesen lényeges továbbgyűrűző hatásokat előidéző nehézségek;

| h) | esetlegesen jelentős továbbterjedési kockázatot sejtető tényezők; |
| --- | --- |

h)

esetlegesen jelentős továbbterjedési kockázatot sejtető tényezők;

| i) | a központi szerződő fél pénzügyi helyzetében történt jelentős fejlemények; |
| --- | --- |

i)

a központi szerződő fél pénzügyi helyzetében történt jelentős fejlemények;

| j) | lehetséges likviditási nehézségek vagy jelentős csalás korai előrejelzése; |
| --- | --- |

j)

lehetséges likviditási nehézségek vagy jelentős csalás korai előrejelzése;

| k) | tagi nemteljesítések és a kapcsolódó intézkedések; |
| --- | --- |

k)

tagi nemteljesítések és a kapcsolódó intézkedések;

| l) | szankciók és kivételes felülvizsgálati intézkedések; |
| --- | --- |

l)

szankciók és kivételes felülvizsgálati intézkedések;

| m) | végrehajtással kapcsolatos problémák és váratlan események, valamint a meghozott korrekciós intézkedések; |
| --- | --- |

m)

végrehajtással kapcsolatos problémák és váratlan események, valamint a meghozott korrekciós intézkedések;

| n) | a központi szerződő fél tevékenységére vonatkozó rendszeres adatok, amelyek körét és gyakoriságát a 2. cikkben említett írásbeli megállapodás keretében kell meghatározni; |
| --- | --- |

n)

a központi szerződő fél tevékenységére vonatkozó rendszeres adatok, amelyek körét és gyakoriságát a 2. cikkben említett írásbeli megállapodás keretében kell meghatározni;

| o) | a jelentős üzleti javaslatok felülvizsgálata, beleértve a nyújtandó új termékekre és szolgáltatásokra vonatkozókat is; |
| --- | --- |

o)

a jelentős üzleti javaslatok felülvizsgálata, beleértve a nyújtandó új termékekre és szolgáltatásokra vonatkozókat is;

| p) | a központi szerződő fél kockázati modelljének, stressztesztjének és utótesztelésének változásai; |
| --- | --- |

p)

a központi szerződő fél kockázati modelljének, stressztesztjének és utótesztelésének változásai;

| q) | a központi szerződő fél interoperabilitási megállapodásainak változásai (adott esetben). |
| --- | --- |

q)

a központi szerződő fél interoperabilitási megállapodásainak változásai (adott esetben).

(3)   A kollégiumi tagok közötti információcserének felelősségi körüket és információs szükségleteiket kell tükröznie. A szükségtelen információáramlás elkerülése érdekében az információcserének arányosnak és kockázatorientáltnak kell lennie.

(4)   A folyamatos, megfelelő időben történő és arányos információcsere érdekében a kollégium tagjai az információközlés legeredményesebb módozatait alkalmazzák.

(5)   A központi szerződő fél illetékes hatósága által a 648/2012/EU rendelet 19. cikkének (1) bekezdése alapján elvégzendő kockázatelemzésről készített jelentést megfelelő időben kell a kollégium számára benyújtani ahhoz, hogy tagjai azt áttekinthessék és szükség esetén észrevételezhessék.

6. cikk

A feladatok önkéntes megosztása és átruházása

(1)   A kollégium tagjai részletes feltételekben állapodnak meg minden egyedi átruházási megállapodás és a feladatok más tagok részére történő önkéntes átadásáról szóló minden megállapodás esetében, különösen olyan átruházás esetén, amely egy tag főbb felügyeleti feladatainak átruházásával jár.

(2)   Az egyedi átruházási megállapodások vagy a feladatok önkéntes átadásáról szóló megállapodások felei részletes feltételekben állapodnak meg, amelyek kitérnek legalább az alábbiakra:

| a) | az átadás vagy átruházás tárgyát képező, pontosan meghatározott területeken belüli konkrét tevékenységek; |
| --- | --- |

a)

az átadás vagy átruházás tárgyát képező, pontosan meghatározott területeken belüli konkrét tevékenységek;

| b) | az alkalmazandó eljárások és folyamatok; |
| --- | --- |

b)

az alkalmazandó eljárások és folyamatok;

| c) | az egyes felek szerepe és felelősségi köre; |
| --- | --- |

c)

az egyes felek szerepe és felelősségi köre;

| d) | a felek között cserélendő információk típusa. |
| --- | --- |

d)

a felek között cserélendő információk típusa.

(3)   A feladatok átruházása és megosztása nem eredményezhet változást a központi szerződő fél illetékes hatósága számára biztosított döntéshozatali befolyás mértékében.

7. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. május 28-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 201., 2012.7.27., 1. o.

1

(2)  HL L 331., 2010.12.15., 84. o.

2

---

| 13.9.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 244/23 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 244/23

---

A BIZOTTSÁG 877/2013/EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2013. június 27.)

a költségvetésiterv-javaslatok monitoringjára és értékelésére, valamint az euróövezeti tagállamok túlzott hiánya kiigazításának biztosítására vonatkozó közös rendelkezésekről szóló 473/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a költségvetésiterv-javaslatok monitoringjára és értékelésére, valamint az euróövezeti tagállamok túlzott hiánya kiigazításának biztosítására vonatkozó közös rendelkezésekről szóló, 2013. május 21-i 473/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 473/2013/EU rendelet kiegészítő adatszolgáltatási kötelezettségeken keresztül a tanácsi ajánlásoktól vagy a túlzott hiány kiigazítására felszólító határozatoktól való esetleges eltérések megelőzésére és korai kiigazítására irányulóan szorosabb monitoringot határoz meg a túlzotthiány-eljárás alatt lévő azon tagállamokra vonatkozóan, amelyek pénzneme az euro. |
| --- | --- |

(1)

A 473/2013/EU rendelet kiegészítő adatszolgáltatási kötelezettségeken keresztül a tanácsi ajánlásoktól vagy a túlzott hiány kiigazítására felszólító határozatoktól való esetleges eltérések megelőzésére és korai kiigazítására irányulóan szorosabb monitoringot határoz meg a túlzotthiány-eljárás alatt lévő azon tagállamokra vonatkozóan, amelyek pénzneme az euro.

| (2) | Ez a monitoring kiegészíti a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet (2) 3. cikkének (4a) bekezdésében és 5. cikkének (1a) bekezdésében meghatározott adatszolgáltatási kötelezettségeket, amelyek értelmében az EUMSZ 126. cikke (7) bekezdésével összhangban hozott tanácsi ajánlás vagy az EUMSZ 126. cikke (9) bekezdésével összhangban hozott felszólítás szerinti túlzotthiány-eljárás alatt lévő tagállam jelentést tesz a Tanácsnak és a Bizottságnak a túlzott hiány kiigazítása érdekében hozott intézkedésekről. A jelentés tartalmazza az államháztartás kiadásaira és bevételeire, illetve mind a kiadási, mind a bevételi oldalt érintő diszkrecionális intézkedésekre vonatkozó, a tanácsi ajánlásnak megfelelő célokat, valamint a célok elérése érdekében hozott intézkedésekre és az e célból tervezett intézkedések jellegére vonatkozó információkat. |
| --- | --- |

(2)

Ez a monitoring kiegészíti a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet (2) 3. cikkének (4a) bekezdésében és 5. cikkének (1a) bekezdésében meghatározott adatszolgáltatási kötelezettségeket, amelyek értelmében az EUMSZ 126. cikke (7) bekezdésével összhangban hozott tanácsi ajánlás vagy az EUMSZ 126. cikke (9) bekezdésével összhangban hozott felszólítás szerinti túlzotthiány-eljárás alatt lévő tagállam jelentést tesz a Tanácsnak és a Bizottságnak a túlzott hiány kiigazítása érdekében hozott intézkedésekről. A jelentés tartalmazza az államháztartás kiadásaira és bevételeire, illetve mind a kiadási, mind a bevételi oldalt érintő diszkrecionális intézkedésekre vonatkozó, a tanácsi ajánlásnak megfelelő célokat, valamint a célok elérése érdekében hozott intézkedésekre és az e célból tervezett intézkedések jellegére vonatkozó információkat.

| (3) | A 473/2013/EU rendelet oly módon egészíti ki ezt a jelentési kötelezettséget, hogy gyakoribb adatszolgáltatást ír elő a túlzotthiány-eljárás alá vont azon tagállamok esetében, amelyek pénzneme az euro. Ezen tagállamoknak hathavonta kell jelentést tenniük a túlzott hiány kiigazítása érdekében tett intézkedésekről a Bizottságnak és a Gazdasági és Pénzügyi Bizottságnak (EFC), ha az EUMSZ 126. cikkének (7) bekezdése szerinti tanácsi ajánlás címzettjei, és háromhavonta, ha az EUMSZ 126. cikkének (9) bekezdése szerinti felszólítást tartalmazó tanácsi határozat címzettjei. A jelentések a kormányzat és annak alszektorai vonatkozásában a költségvetés év közbeni végrehajtására, a kiadási és bevételi oldalon tett diszkrecionális intézkedések költségvetési hatására, a kormányzat kiadási és bevételi céljaira, valamint a célok elérése érdekében hozott intézkedésekre és az e célból tervezett intézkedések jellegére vonatkozó információkat tartalmaznak. A gyakoribb adatszolgáltatás révén a Bizottság és az EFC könnyebben tudja folyamatosan nyomon követni, hogy az érintett tagállam megfelelő pályán halad-e túlzott hiány kiigazítása szempontjából. |
| --- | --- |

(3)

A 473/2013/EU rendelet oly módon egészíti ki ezt a jelentési kötelezettséget, hogy gyakoribb adatszolgáltatást ír elő a túlzotthiány-eljárás alá vont azon tagállamok esetében, amelyek pénzneme az euro. Ezen tagállamoknak hathavonta kell jelentést tenniük a túlzott hiány kiigazítása érdekében tett intézkedésekről a Bizottságnak és a Gazdasági és Pénzügyi Bizottságnak (EFC), ha az EUMSZ 126. cikkének (7) bekezdése szerinti tanácsi ajánlás címzettjei, és háromhavonta, ha az EUMSZ 126. cikkének (9) bekezdése szerinti felszólítást tartalmazó tanácsi határozat címzettjei. A jelentések a kormányzat és annak alszektorai vonatkozásában a költségvetés év közbeni végrehajtására, a kiadási és bevételi oldalon tett diszkrecionális intézkedések költségvetési hatására, a kormányzat kiadási és bevételi céljaira, valamint a célok elérése érdekében hozott intézkedésekre és az e célból tervezett intézkedések jellegére vonatkozó információkat tartalmaznak. A gyakoribb adatszolgáltatás révén a Bizottság és az EFC könnyebben tudja folyamatosan nyomon követni, hogy az érintett tagállam megfelelő pályán halad-e túlzott hiány kiigazítása szempontjából.

| (4) | A 473/2013/EU rendelet 10. cikkének (3) bekezdése értelmében a kiegészítő adatszolgáltatás tartalmát a Bizottság határozza meg. Ez a felhatalmazáson alapuló jogi aktus meghatározza azon információk egyértelmű keretét, amelyekről a túlzotthiány-eljárás alatt lévő azon tagállamoknak kell adatot szolgáltatniuk, amelyek pénzneme az euro. Az e felhatalmazáson alapuló rendelet által létrehozott adatszolgáltatási rendszer strukturált és harmonizált képet fog nyújtani az érintett tagállamok költségvetési helyzetéről. A folyamatban lévő kiigazítás részletes bemutatása érdekében a jelentés éves és negyedéves adatokat tartalmaz. Az adatokat pénzforgalmi szemléletben és eredményszemléletben is közölni kell (a nemzeti számlák európai rendszerének, azaz az ESA szabályainak megfelelően) annak érdekében, hogy a költségvetés helyzetének alakulása jobban megismerhető legyen. Tekintettel arra, hogy a túlzotthiány-eljárás mind a hiányra, mind a GDP-arányos államadósságra vonatkozó, a Szerződésben rögzített referenciaértéknek való nem megfelelés, vagy a két referenciaértéknek való együttes nem megfelelés alapján is elindítható, az államháztartási hiány és az államadósság alakulásának fő összetevőit kell bemutatni. |
| --- | --- |

(4)

A 473/2013/EU rendelet 10. cikkének (3) bekezdése értelmében a kiegészítő adatszolgáltatás tartalmát a Bizottság határozza meg. Ez a felhatalmazáson alapuló jogi aktus meghatározza azon információk egyértelmű keretét, amelyekről a túlzotthiány-eljárás alatt lévő azon tagállamoknak kell adatot szolgáltatniuk, amelyek pénzneme az euro. Az e felhatalmazáson alapuló rendelet által létrehozott adatszolgáltatási rendszer strukturált és harmonizált képet fog nyújtani az érintett tagállamok költségvetési helyzetéről. A folyamatban lévő kiigazítás részletes bemutatása érdekében a jelentés éves és negyedéves adatokat tartalmaz. Az adatokat pénzforgalmi szemléletben és eredményszemléletben is közölni kell (a nemzeti számlák európai rendszerének, azaz az ESA szabályainak megfelelően) annak érdekében, hogy a költségvetés helyzetének alakulása jobban megismerhető legyen. Tekintettel arra, hogy a túlzotthiány-eljárás mind a hiányra, mind a GDP-arányos államadósságra vonatkozó, a Szerződésben rögzített referenciaértéknek való nem megfelelés, vagy a két referenciaértéknek való együttes nem megfelelés alapján is elindítható, az államháztartási hiány és az államadósság alakulásának fő összetevőit kell bemutatni.

| (5) | Az e felhatalmazáson alapuló rendelet alapján közölt tényadatoknak összhangban kell lenniük az Eurostat részére a túlzotthiány-eljárás keretében szolgáltatott adatokkal, |
| --- | --- |

(5)

Az e felhatalmazáson alapuló rendelet alapján közölt tényadatoknak összhangban kell lenniük az Eurostat részére a túlzotthiány-eljárás keretében szolgáltatott adatokkal,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy

E rendelet meghatározza azon jelentések részleteit, amelyek benyújtására a Bizottság a túlzotthiány-eljárás alá vont azon tagállamokat szólíthatja fel, amelyek pénzneme az euro.

2. cikk

Az adatszolgáltatás szerkezete és tartalma

(1)   Az 1. cikkben említett jelentések a következő szerkezetet követik:

| — | tényleges egyenlegek, az adósság alakulása és a kiigazítási időszakot lefedő frissített költségvetési tervek a kormányzatra és alszektoraira vonatkozóan, |
| --- | --- |

—

tényleges egyenlegek, az adósság alakulása és a kiigazítási időszakot lefedő frissített költségvetési tervek a kormányzatra és alszektoraira vonatkozóan,

| — | a túlzott hiánynak az EUMSZ 126. cikk (7) bekezdésének megfelelő legutolsó tanácsi ajánlásban vagy az EUMSZ 126. cikke (9) bekezdésének megfelelő felszólítást tartalmazó legutolsó tanácsi határozatban megállapított határidőig történő kiigazítására irányuló költségvetési stratégia leírása és számszerűsítése nominális és strukturális megközelítésben (az egyenleg ciklikus, egyszeri és átmeneti intézkedések nélküli összetevői), ideértve a kitűzött célok elérése érdekében tervezett vagy már megtett költségvetési intézkedéseket és ezek költségvetési hatását. |
| --- | --- |

—

a túlzott hiánynak az EUMSZ 126. cikk (7) bekezdésének megfelelő legutolsó tanácsi ajánlásban vagy az EUMSZ 126. cikke (9) bekezdésének megfelelő felszólítást tartalmazó legutolsó tanácsi határozatban megállapított határidőig történő kiigazítására irányuló költségvetési stratégia leírása és számszerűsítése nominális és strukturális megközelítésben (az egyenleg ciklikus, egyszeri és átmeneti intézkedések nélküli összetevői), ideértve a kitűzött célok elérése érdekében tervezett vagy már megtett költségvetési intézkedéseket és ezek költségvetési hatását.

(2)   A jelentések a rendelet mellékletében szereplő táblázatokat tartalmazzák.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet a Szerződésekkel összhangban teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.

Kelt Brüsszelben, 2013. június 27-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 140., 2013.5.27., 11. o.

1

(2)  HL L 209., 1997.8.2., 6. o.

2

---

MELLÉKLET

A költségvetésiterv-javaslatok monitoringjára és értékelésére, valamint az euróövezeti tagállamok túlzott hiánya kiigazításának biztosítására vonatkozó közös rendelkezésekről szóló 473/2013/EU rendelet 10. cikke (3) bekezdésével összhangban benyújtandó jelentésekben szerepeltetendő táblázatok

Megjegyzés: az alábbi táblázatokban a t. év a jelentés benyújtásának éve. A vastag betűvel kiemelt tételekre vonatkozó adatközlés kötelező. A 2011/85/EU tanácsi irányelv (1) keretében elfogadott fogalmi keret alkalmazandó.

1a.   táblázat

Tárgyévi költségvetés negyedéves végrehajtása pénzforgalmi szemléletben
   (3)
  a kormányzatra és alszektoraira vonatkozóan
   (4)

| millió EUR | t. év (2) |
| --- | --- |
| 1. n.év | 2. n.év | 3. n.év | 4. n.év |
| Teljes egyenleg alszektoronként (6 ‒ 7) |
| 1. | Kormányzat |

millió EUR

t. év (2)

1. n.év

2. n.év

3. n.év

4. n.év

Teljes egyenleg alszektoronként (6 ‒ 7)

1.

| 2. | Központi kormányzat |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tartományi kormányzat |
| --- | --- |

3.

| 4. | Helyi önkormányzat |
| --- | --- |

4.

| 5. | Társadalombiztosítási alapok |
| --- | --- |

5.

Mindegyik alszektorra vonatkozóan (kérjük, jelezze, hogy melyikről van szó)

| 6. | Összes bevétel/pénzbeáramlás |
| --- | --- |

6.

ebből (indikatív lista)

Adók, ebből:

Közvetlen adók

Közvetett adók, ebből:

Hozzáadottérték-adó

Társadalombiztosítási járulékok

Értékesítés

Egyéb folyó bevétel

Tőkebevétel

Pénzügyi eszközökkel kapcsolatos műveletek bevételei

| 7. | Összes kiadás/pénzkiáramlás |
| --- | --- |

7.

ebből (indikatív lista)

Áruk és szolgáltatások vásárlása

Munkavállalói jövedelem

Kamat

Támogatások

Társadalmi juttatások

Egyéb folyó kiadások

Fizetett tőketranszferek

Tőkeberuházások

Pénzügyi eszközökkel kapcsolatos műveletek kiadásai

1b.   táblázat

A tárgyévi költségvetés negyedéves végrehajtása és a költségvetési kilátások az ESA-standardoknak megfelelően és szezonálisan nem kiigazítva
   (6), a kormányzatra és alszektoraira vonatkozóan

A költségvetés végrehajtására vonatkozóan az 1a. és az 1b. táblázatban közölt adatoknak összhangban kell lenniük. Közölni kell a két táblázat közötti átmenet módszerét bemutató átvezetési táblázatot is.

| millió EUR | ESA-kód | t. év (5) |
| --- | --- | --- |
| 1. n.év | 2. n.év | 3. n.év | 4. n.év |
| Nettó hitelnyújtás (+)/Nettó hitelfelvétel (–) |
| 1. | Kormányzat
   (6) |

millió EUR

ESA-kód

t. év (5)

1. n.év

2. n.év

3. n.év

4. n.év

Nettó hitelnyújtás (+)/Nettó hitelfelvétel (–)

1.

S.13

| 2. | Központi kormányzat |
| --- | --- |

2.

Központi kormányzat

S.1311

| 3. | Tartományi kormányzat |
| --- | --- |

3.

Tartományi kormányzat

S.1312

| 4. | Helyi önkormányzat |
| --- | --- |

4.

Helyi önkormányzat

S.1313

| 5. | Társadalombiztosítási alapok |
| --- | --- |

5.

Társadalombiztosítási alapok

S.1314

A kormányzatra vonatkozóan (az alszektorokra vonatkozóan nem kötelező)

| 6. | Összes bevétel
   (6) |
| --- | --- |

6.

Összes bevétel

ebből:

Termelési és importadók

D.2

Folyó jövedelem-, vagyon- stb. adók

D.5

Tőkeadók

D.91

Társadalombiztosítási járulékok

D.61

Tulajdonosi jövedelem

D.4

Egyéb (7)

| 7. | Összes kiadás
   (6) |
| --- | --- |

7.

Összes kiadás

ebből:

Munkavállalói jövedelem

D.1

Folyó termelőfelhasználás

P.2

Pénzbeni társadalmi juttatások

D.62, D.632 (8)

Kamatkiadások

D.41

Támogatások

D.3

Bruttó állóeszköz-felhalmozás (6)

P.51

Tőketranszferek

D.9

Egyéb (9)

| 8. | Bruttó adósság
   (10) |
| --- | --- |

8.

1c.   táblázat

Éves költségvetési célok az ESA-standardoknak megfelelően a kormányzatra és alszektoraira vonatkozóan

| | ESA-kód | t‒1. év | t. év | t+.... év (11) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettó hitelnyújtás (+)/nettó hitelfelvétel (‒) alszektoronként (a GDP %-ában) |
| 1. | Kormányzat |

ESA-kód

t‒1. év

t. év

t+.... év (11)

Nettó hitelnyújtás (+)/nettó hitelfelvétel (‒) alszektoronként (a GDP %-ában)

1.

S.13

| 2. | Központi kormányzat |
| --- | --- |

2.

S.1311

| 3. | Tartományi kormányzat |
| --- | --- |

3.

S.1312

| 4. | Helyi önkormányzat |
| --- | --- |

4.

S.1313

| 5. | Társadalombiztosítási alapok |
| --- | --- |

5.

S.1314

Kormányzat (S.13) (a GDP %-ában)

| 6. | Összes bevétel |
| --- | --- |

6.

Összes bevétel

| 7. | Összes kiadás |
| --- | --- |

7.

Összes kiadás

| 8. | Kamatkiadások |
| --- | --- |

8.

D.41

| 9. | Elsődleges egyenleg
   (12) |
| --- | --- |

9.

| 10. | Egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések
   (13) |
| --- | --- |

10.

változás mértéke

változás mértéke

változás mértéke

| 11. | A reál-GDP növekedése |
| --- | --- |

11.

| 12. | A potenciális GDP növekedése |
| --- | --- |

12.

összetevői:

| — | munka |
| --- | --- |

—

munka

| — | tőke |
| --- | --- |

—

tőke

| — | teljes tényező-termelékenység |
| --- | --- |

—

teljes tényező-termelékenység

a potenciális GDP %-ában

a potenciális GDP %-ában

a potenciális GDP %-ában

| 13. | Kibocsátási rés |
| --- | --- |

13.

| 14. | A költségvetés ciklikus összetevői |
| --- | --- |

14.

| 15. | (1 – 14) Ciklikusan kiigazított egyenleg |
| --- | --- |

15.

| 14. | Ciklikusan kiigazított elsődleges egyenleg (13 + 6) |
| --- | --- |

14.

| 15. | Strukturális egyenleg (13 – 10) |
| --- | --- |

15.

2.   táblázat

A kormányzat (S.13) kiadásaira és bevételeire vonatkozó célok az ESA-standardoknak megfelelően

| a GDP %-ában | ESA-kód | t-1. év | t. év | t + 1. év | t +... év (14) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Az összes bevételre vonatkozó cél
  (= 1c. táblázat 6. tétele) |

a GDP %-ában

ESA-kód

t-1. év

t. év

t + 1. év

t +... év (14)

1.

(= 1c. táblázat 6. tétele)

Összes bevétel

ebből

| 1.1. | Termelési és importadók |
| --- | --- |

1.1.

D.2

| 1.2. | Folyó jövedelem-, vagyon- stb. adók |
| --- | --- |

1.2.

D.5

| 1.3. | Tőkeadók |
| --- | --- |

1.3.

D.91

| 1.4. | Társadalombiztosítási járulékok |
| --- | --- |

1.4.

D.61

| 1.5. | Tulajdonosi jövedelem |
| --- | --- |

1.5.

D.4

| 1.6. | Egyéb
   (15) |
| --- | --- |

1.6.

p.m.: Adóteher

(D.2 + D.5 + D.61 + D.91 ‒ D.995) (16)

| 2. | Az összes kiadásra vonatkozó cél
  (= 1c. táblázat 7. tétele) |
| --- | --- |

2.

(= 1c. táblázat 7. tétele)

Összes kiadás (17)

ebből

| 2.1. | Munkavállalói jövedelem |
| --- | --- |

2.1.

D.1

| 2.2. | Folyó termelőfelhasználás |
| --- | --- |

2.2.

P.2

| 2.3. | Pénzbeni társadalmi juttatások |
| --- | --- |

2.3.

D.62, D.6311, D.63121, D.63131 (20)

ebből:

Munkanélküliségi juttatások
   (18)

| 2.4. | Kamatkiadások |
| --- | --- |

2.4.

D.41

| 2.5. | Támogatások |
| --- | --- |

2.5.

D.3

| 2.6. | Bruttó állóeszköz-felhalmozás |
| --- | --- |

2.6.

P.51

| 2.7. | Tőketranszferek |
| --- | --- |

2.7.

D.9

| 2.8. | Egyéb
   (19) |
| --- | --- |

2.8.

3a.   táblázat

A kormányzat és alszektorai által a 2. táblázatban közölt célok elérése érdekében elfogadott és tervezett, a kiadási, illetve a bevételi oldalt érintő költségvetési intézkedések

| Az elfogadott és tervezett intézkedések várható költségvetési hatása (22) |
| --- |
| Intézkedési lista | Részletes leírás (23) | Cél (Kiadás/Bevétel)
  ESA-kód | Elszámolási elv (24) | Elfogadás állapota | Adott évi költségvetési hatás bázisszemléletben (millió EUR) |
| | t-1 | t | t + 1 | t + 2 | t + (21) |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| ÖSSZESEN |

Az elfogadott és tervezett intézkedések várható költségvetési hatása (22)

Intézkedési lista

Részletes leírás (23)

Cél (Kiadás/Bevétel)

ESA-kód

Elszámolási elv (24)

Elfogadás állapota

Adott évi költségvetési hatás bázisszemléletben (millió EUR)

t-1

t

t + 1

t + 2

t + (21)

ÖSSZESEN

3b.   táblázat

A 3a. táblázatban bemutatott intézkedések költségvetési hatására vonatkozó negyedéves jelentések a folyó naptári évben

| Intézkedési lista (25) | A t. évet érintő hatással rendelkező intézkedésekre vonatkozó év közbeni jelentés (az alábbi lehetőségek valamelyike kiválasztandó) (26) | Várható éves költségvetési hatás a t. évben
  (millió EUR)
  (= 3a. táblázat) |
| --- | --- | --- |
| A megfigyelt, negyedéves költségvetési hatás (millió EUR) (27) | A megfigyelt, kumulált költségvetési hatás az év kezdete óta (millió EUR) |
| 1. n.év | 2. n.év | 3. n.év | 4. n.év |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| ÖSSZESEN | | | | | | |

Intézkedési lista (25)

A t. évet érintő hatással rendelkező intézkedésekre vonatkozó év közbeni jelentés (az alábbi lehetőségek valamelyike kiválasztandó) (26)

Várható éves költségvetési hatás a t. évben

(millió EUR)

(= 3a. táblázat)

A megfigyelt, negyedéves költségvetési hatás (millió EUR) (27)

A megfigyelt, kumulált költségvetési hatás az év kezdete óta (millió EUR)

1. n.év

2. n.év

3. n.év

4. n.év

ÖSSZESEN

4.   táblázat

A kormányzat (S.13) adósságának alakulása és az arra vonatkozó kilátások

| | | t-1. év | t. év | t +... év (28) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | ESA-kód | a GDP %-ában | a GDP %-ában | a GDP %-ában |
| 1. | Bruttó adósság
   (29)
  (= Az 1b. táblázat 8. tétele a kormányzatra vonatkozóan) |

t-1. év

t. év

t +... év (28)

ESA-kód

a GDP %-ában

a GDP %-ában

a GDP %-ában

1.

(= Az 1b. táblázat 8. tétele a kormányzatra vonatkozóan)

| 2. | A bruttó adósságráta változása |
| --- | --- |

2.

A bruttó adósság változásának összetevői

| 3. | Elsődleges egyenleg
  (= 1c. táblázat 9. tétele) |
| --- | --- |

3.

(= 1c. táblázat 9. tétele)

| 4. | Kamatkiadások
  (= 1c. táblázat 8. tétele) |
| --- | --- |

4.

(= 1c. táblázat 8. tétele)

D.41

| 5. | SFA-tételek |
| --- | --- |

5.

ebből:

| — | a pénzforgalmi és eredményszemléletű elszámolás különbségei (30) |
| --- | --- |

—

a pénzforgalmi és eredményszemléletű elszámolás különbségei (30)

| — | pénzügyi eszközök nettó felhalmozása (31) |
| --- | --- |

—

pénzügyi eszközök nettó felhalmozása (31)

ebből:

| — | privatizációs bevételek |
| --- | --- |

—

privatizációs bevételek

| — | értékelési hatások és egyéb (32) |
| --- | --- |

—

értékelési hatások és egyéb (32)

p.m.: Az adósság implicit kamatlába
   (33)
  (%)

Egyéb fontos változók

| 6. | Likvid pénzügyi eszközök (34) |
| --- | --- |

6.

Likvid pénzügyi eszközök (34)

| 7. | Nettó pénzügyi adósság |
| --- | --- |

7.

Formula

| 8. | Adósságcsökkentés (meglévő kötvények) az előző év vége óta |
| --- | --- |

8.

Adósságcsökkentés (meglévő kötvények) az előző év vége óta

| 9. | Devizaadósság százalékos aránya (%) |
| --- | --- |

9.

Devizaadósság százalékos aránya (%)

| 10. | Átlagos lejárat (évek) |
| --- | --- |

10.

Átlagos lejárat (évek)

| 11. | Reál-GDP növekedés (%)
  (= 1c. táblázat 11. tétele) |
| --- | --- |

11.

(= 1c. táblázat 11. tétele)

---

(1)  HL L 306., 2011.11.23., 41. o.

(2)  Az adatközlés a folyó negyedévvel bezárólag kötelező. Amennyiben a folyó negyedévre vonatkozó adatok nem állnak rendelkezésre, kérjük, közölje a rendelkezésre álló legfrissebb havi adatokat, megjelölve, hogy az adatok melyik hónapra vonatkoznak. Kérjük, hogy a kormányzat teljes egyenlegére vonatkozó adatokat a rendelkezésre álló legutolsó negyedévvel (azaz a q‒1. n.év) bezárólag adja meg. A minőségbiztosítás és felülvizsgálat rendes szabályai alkalmazandók.

(3)  Az államháztartási számvitel egyenértékű adatai is közölhetők, ha a pénzforgalmi szemléletű adatok nem állnak rendelkezésre. Kérjük, adja meg, hogy milyen elszámolási elvet alkalmaztak a táblázatban szereplő adatok közlésénél.

(4)  A 2011/85/EU tanácsi irányelv 3. cikke (2) bekezdése alapján készítendő jelentésnek megfelelően.

(5)  A jelentés a folyó t. év végéig tartó időszakot fedi le. A negyedéves kilátások nem kötelező erejűek, és a tájékoztatás és a nyomon követés célját szolgáló becsléseknek minősülnek (amelyek felülvizsgálat tárgyát képezhetik).

(6)  A kormányzat esetében az „(a)”-val megjelölt tételeket szezonálisan kiigazítva is meg kell adni. Amennyiben a nemzeti hatóságok a szezonálisan kiigazított adatokat nem tudják megadni, a szezonális kiigazítást az Eurostat fogja elvégezni az érintett tagállammal egyeztetve.

(7)  P.11 + P.12 + P.131 + D.39rec + D.7rec + D.9rec (D.91rec-en kívül).

(8)  Az ESA95 szerint: D6311_D63121_D63131pay; az ESA2010 szerint: D632pay.

(9)  D.29pay + D.4pay (D.41pay-en kívül) + D.5pay + D.7pay + P.52 + P.53 + K.2 + D.8.

(10)  A 479/2009/EK tanácsi rendelet meghatározásának megfelelően (HL L 145., 2009.6.10., 1. o.).

(11)  A Bizottság által a 473/2013/EU rendelet 10. cikke (3) bekezdése szerinti jelentési kötelezettségnek való megfelelésre vonatkozó kérést követően az adatszolgáltatás a túlzotthiány-eljárásnak az EUMSZ 126. cikkének (6) bekezdésével összhangban történt megindításának évétől a túlzott hiány tervezett kiigazításának időpontjáig tart, amelyet az EUMSZ 126. cikkének (7) bekezdése szerinti tanácsi ajánlásban vagy az EUMSZ 126. cikkének (9) bekezdése szerinti felszólító határozatban megjelölt határidővel összhangban állapítanak meg.

(12)  Az elsődleges egyenleg a B.9 (8. tétel) és a D.41 (9. tétel) összegeként kerül megállapításra.

(13)  A pozitív előjel hiánycsökkentő intézkedéseket jelöl.

(14)  A Bizottság által a 473/2013/EU rendelet 10. cikke (3) bekezdése szerinti jelentési kötelezettségnek való megfelelésre vonatkozó kérést követően az adatszolgáltatás a túlzotthiány-eljárásnak az EUMSZ 126. cikkének (6) bekezdésével összhangban történt megindításának évétől a túlzott hiány tervezett kiigazításának időpontjáig tart, amelyet az EUMSZ 126. cikkének (7) bekezdése szerinti ajánlásban vagy az EUMSZ 126. cikkének (9) bekezdése szerinti felszólító határozatban megjelölt határidővel összhangban állapítanak meg.

(15)  P.11 + P.12 + P.131 + D.39rec + D.7rec + D.9rec (D.91rec-en kívül).

(16)  Ideértve az EU által beszedett adókat és adott esetben a be nem szedett adók és társadalombiztosítási járulékok miatti kiigazításokat (D.995) is.

(17)

Formula

(18)  Pénzbeni társadalmi juttatásokkal (D.621 és D.624) és a munkanélküliségi juttatásokhoz (D.631) kapcsolódó természetbeni társadalmi juttatásokkal együtt.

(19)  D.29 + D.4 (D.41-en kívül) + D.5 + D.7 + P.52 + P.53 + K.2 + D.8.

(20)  Az ESA2010-ben: D.62, D.632

(21)  Az év, amikorra az EUMSZ 126. cikkének (7) bekezdése szerinti tanácsi ajánlásban vagy az EUMSZ 126. cikkének (9) bekezdése szerinti felszólító határozatban megjelölt határidővel összhangban a túlzott hiány kiigazítását tervezik.

(22)  Kizárólag a kellőképpen részletezett és hitelesen bejelentett intézkedéseket kell a jelentésben szerepeltetni.

(23)  Az intézkedést hozó alszektor megjelölésével együtt.

(24)  Alapesetben az intézkedések hatása eredményszemléletben kerül bemutatása, de amennyiben erre nincs mód, és az adatközlés pénzforgalmi szemléletben készült, ezt egyértelműen jelezni kell. Az előző év alapforgatókönyvéhez viszonyított költségvetési hatást kell bemutatni bázisszemléletben, nem pedig az adott időszakra vonatkozó konkrét értékeket. Az egyszerű tartós intézkedések +/‒ X hatását bevezetésük évében (éveiben) kell szerepeltetni, a többi évben hatásuk nulla (a bevételekre és kiadásokra kifejtett hatások összességében ne semlegesítsék egymást). Ha az intézkedések hatása idővel változik, a táblázatban csak a járulékos hatást kell megadni. Jellegükből adódóan az egyszeri intézkedések +/‒ X hatását az első költségvetési hatás évében, ‒/+ X hatását pedig a következő évben kell kimutatni, azaz a két egymást követő évben a bevételek, illetve a kiadások szintjét érintő hatások összege nulla kell, hogy legyen.

(25)  A 3a. táblázatban szereplő azon intézkedéseket kell kiválasztani, amelyeknek van költségvetési hatása a t. évben.

(26)  A két lehetőség valamelyikének kitöltése kötelező: jelentés negyedéves bontásban (a becsült adatok felülvizsgálhatók) legalább a folyó negyedévig és/vagy a költségvetési hatás alakulása az adatszolgáltatás időpontjáig.

(27)  Minden negyedévre vonatkozóan meg kell adni, hogy a közölt adatok a megfigyelt adatoknak felelnek-e meg. Az adatközlés a folyó negyedévvel bezárólag kötelező.

(28)  A Bizottság által a 473/2013/EU rendelet 10. cikke (3) bekezdése szerinti jelentési kötelezettségnek való megfelelésre vonatkozó kérést követően az adatszolgáltatás a túlzotthiány-eljárásnak az EUMSZ 126. cikkének (6) bekezdésével összhangban történt megindításának évétől a túlzott hiány tervezett kiigazításának időpontjáig tart, amelyet az EUMSZ 126. cikkének (7) bekezdése szerinti ajánlásban vagy az EUMSZ 126. cikkének (9) bekezdése szerinti felszólító határozatban megjelölt határidővel összhangban állapítanak meg.

(29)  A 479/2009/EK rendelet meghatározásának megfelelően.

(30)  A kamatkiadásokkal, egyéb kiadásokkal és egyéb bevételekkel kapcsolatos különbségek indokolt esetben, vagy ha a GDP-arányos adósság meghaladja a referenciaértéket, megkülönböztethetők.

(31)  A likvid eszközök (pénzeszközök), az állampapírok, a harmadik országbeli eszközök, a kormányzati irányítás alatt lévő vállalkozások, valamint a jegyzett és nem jegyzett eszközök közötti különbség indokolt esetben, vagy ha a GDP-arányos adósság meghaladja a referenciaértéket, megkülönböztethetők.

(32)  A devizaárfolyam-mozgások és a másodpiaci műveletek miatti változások indokolt esetben, vagy ha a GDP-arányos adósság meghaladja a referenciaértéket, megkülönböztethetők.

(33)  Az előző évi adósságszint és a kamatkiadások hányadosával közelítve.

(34)  A likvid eszközök meghatározása a következő: AF.1, AF.2, AF.3 (a kormányzat konszolidálva, azaz a kormányzati egységek egymással szembeni pénzügyi pozícióit kiszűrve), AF.511, AF.52 (kizárólag tőzsdén jegyzett részvények esetén).

---

| 13.9.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 244/32 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 244/32

---

A BIZOTTSÁG 878/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2013. szeptember 12.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. szeptember 12-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MK | 37,9 |
| XS | 31,3 |
| ZZ | 34,6 |
| 0707 00 05 | MK | 43,1 |
| TR | 95,4 |
| ZZ | 69,3 |
| 0709 93 10 | TR | 134,7 |
| ZZ | 134,7 |
| 0805 50 10 | AR | 125,2 |
| CL | 136,3 |
| IL | 142,1 |
| TR | 78,9 |
| UY | 100,2 |
| ZA | 119,6 |
| ZZ | 117,1 |
| 0806 10 10 | EG | 184,6 |
| TR | 148,4 |
| ZZ | 166,5 |
| 0808 10 80 | AR | 100,2 |
| BA | 68,8 |
| BR | 54,6 |
| CL | 123,8 |
| NZ | 144,9 |
| US | 130,2 |
| ZA | 109,7 |
| ZZ | 104,6 |
| 0808 30 90 | AR | 202,6 |
| CN | 82,3 |
| TR | 131,0 |
| ZA | 206,6 |
| ZZ | 155,6 |
| 0809 30 | TR | 129,4 |
| ZZ | 129,4 |
| 0809 40 05 | BA | 45,1 |
| MK | 54,9 |
| XS | 53,5 |
| ZZ | 51,2 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MK

37,9

XS

31,3

ZZ

34,6

0707 00 05

MK

43,1

TR

95,4

ZZ

69,3

0709 93 10

TR

134,7

ZZ

134,7

0805 50 10

AR

125,2

CL

136,3

IL

142,1

TR

78,9

UY

100,2

ZA

119,6

ZZ

117,1

0806 10 10

EG

184,6

TR

148,4

ZZ

166,5

0808 10 80

AR

100,2

BA

68,8

BR

54,6

CL

123,8

NZ

144,9

US

130,2

ZA

109,7

ZZ

104,6

0808 30 90

AR

202,6

CN

82,3

TR

131,0

ZA

206,6

ZZ

155,6

0809 30

TR

129,4

ZZ

129,4

0809 40 05

BA

45,1

MK

54,9

XS

53,5

ZZ

51,2

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 13.9.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 244/34 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 244/34

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2013. szeptember 11.)

az Olaszországban előforduló, a H7N7 altípusba tartozó, nagy patogenitású madárinfluenzával kapcsolatos egyes védőintézkedésekről szóló 2013/443/EU végrehajtási határozat módosításáról

(az értesítés a C(2013) 5904. számú dokumentummal történt)

(Csak az olasz nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2013/453/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a belső piac megvalósításának céljával a Közösségen belüli kereskedelemben alkalmazható állat-egészségügyi ellenőrzésekről szóló, 1989. december 11-i 89/662/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az egyes élőállatok és állati termékek Közösségen belüli kereskedelmében a belső piac megvalósításának céljával alkalmazandó állat-egészségügyi és tenyésztéstechnikai ellenőrzésekről szóló, 1990. június 26-i 90/425/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 10. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Azt követően, hogy Olaszország értesítette a Bizottságot arról, hogy 2013. augusztus 15-én egy, Emilia-Romagna régióban, Ferrara megyében, Ostellato városában található gazdaságban a H7N7 altípusba tartozó, nagy patogenitású madárinfluenza kitörését észlelték, a Bizottság elfogadta a 2013/439/EU bizottsági végrehajtási határozatot (3), amelyben elrendelte, hogy a kitörés helyszíne körül védő- és megfigyelési körzeteket hozzanak létre. |
| --- | --- |

(1)

Azt követően, hogy Olaszország értesítette a Bizottságot arról, hogy 2013. augusztus 15-én egy, Emilia-Romagna régióban, Ferrara megyében, Ostellato városában található gazdaságban a H7N7 altípusba tartozó, nagy patogenitású madárinfluenza kitörését észlelték, a Bizottság elfogadta a 2013/439/EU bizottsági végrehajtási határozatot (3), amelyben elrendelte, hogy a kitörés helyszíne körül védő- és megfigyelési körzeteket hozzanak létre.

| (2) | Miután az Emilia-Romagna régióban, Bologna megyében fekvő Mordano városában a betegség újabb kitörését észlelték, a Bizottság elfogadta a 2013/443/EU bizottsági végrehajtási határozatot (4), amelyben módosította a védő- és megfigyelési körzetek határait, és további, korlátozás alatt álló körzeteket jelölt ki. E körzeteket a szóban forgó határozat mellékletének A., B. és C. része határozza meg. A betegség újabb kitörései miatt a 2013/443/EU határozat mellékletének A., B. és C. részében meghatározott, korlátozás alatt álló körzetek módosításra szorulnak. |
| --- | --- |

(2)

Miután az Emilia-Romagna régióban, Bologna megyében fekvő Mordano városában a betegség újabb kitörését észlelték, a Bizottság elfogadta a 2013/443/EU bizottsági végrehajtási határozatot (4), amelyben módosította a védő- és megfigyelési körzetek határait, és további, korlátozás alatt álló körzeteket jelölt ki. E körzeteket a szóban forgó határozat mellékletének A., B. és C. része határozza meg. A betegség újabb kitörései miatt a 2013/443/EU határozat mellékletének A., B. és C. részében meghatározott, korlátozás alatt álló körzetek módosításra szorulnak.

| (3) | A 2013/443/EU határozat mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

A 2013/443/EU határozat mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (4) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2013/443/EU határozat mellékletének helyébe e határozat melléklete lép.

2. cikk

Ennek a határozatnak Olaszország a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2013. szeptember 11-én.

a Bizottság részéről

Tonio BORG

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 395., 1989.12.30., 13. o.

1

(2)  HL L 224., 1990.8.18., 29. o.

2

(3)  A Bizottság 2013/439/EU végrehajtási határozata az Olaszországban előforduló, a H7N7 altípusba tartozó, nagy patogenitású madárinfluenzával kapcsolatos egyes védintézkedésekről (HL L 223., 2013.8.21., 10. o.).

3

(4)  A Bizottság 2013/443/EU végrehajtási határozata (2013. augusztus 27.) további, korlátozás alatt álló körzetek létrehozását is beleértve az Olaszországban előforduló, a H7N7 altípusba tartozó, nagy patogenitású madárinfluenzával kapcsolatos egyes védőintézkedésekről és a 2013/439/EU végrehajtási határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 230., 2013.8.29., 20. o.)

4

---

MELLÉKLET

„MELLÉKLET

A.   RÉSZ

Az 1. cikkben említett védőkörzetek:

| ISO országkód | Tagállam | Irányítószám | Elnevezés | Az alkalmazás határideje a 2005/94/EK irányelv 29. cikkének megfelelően |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| IT | Olaszország | | A következő településeket magában foglaló terület: | |
| | | 44020 | Ostellato | 2013.9.17. |
| | | 44015 | Portomaggiore | |
| | | 40027 | Mordano | 2013.9.29. |
| | | 48010 | Bagnara di Romagna | |
| | | 40026 | Imola település területének a 610. számú főúttól keletre és a 9. számú „Via Emilia” főúttól északra fekvő része. | |
| | | 48027 | Solarolo település területének a Ravenna felé vezető A14-es számú autópálya elágazásától északra fekvő része. | |
| | | 44012 | Bondeno település területének a 496. számú főúttól délre és a Panaro folyótól nyugatra fekvő része. | 2013.9.26. |
| | | 41034 | Finale Emilia település területének a 468. számú főúttól északra, a 9. számú úttól keletre és a Panaro folyótól nyugatra fekvő része. | |

ISO országkód

Tagállam

Irányítószám

Elnevezés

Az alkalmazás határideje a 2005/94/EK irányelv 29. cikkének megfelelően

IT

Olaszország

A következő településeket magában foglaló terület:

44020

Ostellato

2013.9.17.

44015

Portomaggiore

40027

Mordano

2013.9.29.

48010

Bagnara di Romagna

40026

Imola település területének a 610. számú főúttól keletre és a 9. számú „Via Emilia” főúttól északra fekvő része.

48027

Solarolo település területének a Ravenna felé vezető A14-es számú autópálya elágazásától északra fekvő része.

44012

Bondeno település területének a 496. számú főúttól délre és a Panaro folyótól nyugatra fekvő része.

2013.9.26.

41034

Finale Emilia település területének a 468. számú főúttól északra, a 9. számú úttól keletre és a Panaro folyótól nyugatra fekvő része.

B.   RÉSZ

Az 1. cikkben említett megfigyelési körzetek:

| ISO országkód | Tagállam | Irányítószám | Elnevezés | Az alkalmazás határideje a 2005/94/EK irányelv 31. cikkének megfelelően |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| IT | Olaszország | | A következő településeket magában foglaló terület: | |
| | | 44011 | Argenta | 2013.9.26. |
| | | 44022 | Comacchio | |
| | | 44020 | Masi Torello | |
| | | 44027 | Migliarino | |
| | | 44020 | Migliaro | |
| | | 44020 | Ostellato | |
| | | 44015 | Portomaggiore | |
| | | 44039 | Tresigallo | |
| | | 44123 | Ferrara település területének a 15. számú „Via Pomposa” országos főúttól és a „Via Ponte Assa” főúttól keletre fekvő része. | |
| | | 48010 | Bagnara di Romagna | 2013.10.8. |
| | | 48014 | Castelbolognese | |
| | | 40023 | Castelguelfo | |
| | | 48017 | Conselice | |
| | | 48010 | Cotignola | |
| | | 48018 | Faenza | |
| | | 40026 | Imola | |
| | | 48022 | Lugo | |
| | | 48024 | Massalombarda | |
| | | 40059 | Medicina | |
| | | 40027 | Mordano | |
| | | 48020 | Sant’Agata sul Santerno | |
| | | 48027 | Solarolo | |
| | | 44012 | Bondeno | 2013.10.5. |
| | | 41034 | Finale Emilia | |
| | | 44043 | Mirabello | |
| | | 44047 | Sant’Agostino | |
| | | 44042 | Cento | |
| | | 40014 | Crevalcore település területének a „Via Provanone” főúttól északra és a 9. számú „Via Provane” főúttól keletre fekvő része. | |
| | | 41037 | Mirandola település területének a Modena–Verona vasútvonaltól keletre fekvő része. | |
| | | 41038 | San Felice sul Panaro település területének a Modena–Verona vasútvonaltól keletre fekvő része. | |
| | | 46028 | Sermide település területének a 35. számú, „Via Pole” főúttól délre és a 37. számú főúttól nyugatra fekvő része. | |
| | | 46022 | Felonica település területének a 35. számú, „Via Pole” főúttól délre fekvő része. | |

ISO országkód

Tagállam

Irányítószám

Elnevezés

Az alkalmazás határideje a 2005/94/EK irányelv 31. cikkének megfelelően

IT

Olaszország

A következő településeket magában foglaló terület:

44011

Argenta

2013.9.26.

44022

Comacchio

44020

Masi Torello

44027

Migliarino

44020

Migliaro

44020

Ostellato

44015

Portomaggiore

44039

Tresigallo

44123

Ferrara település területének a 15. számú „Via Pomposa” országos főúttól és a „Via Ponte Assa” főúttól keletre fekvő része.

48010

Bagnara di Romagna

2013.10.8.

48014

Castelbolognese

40023

Castelguelfo

48017

Conselice

48010

Cotignola

48018

Faenza

40026

Imola

48022

Lugo

48024

Massalombarda

40059

Medicina

40027

Mordano

48020

Sant’Agata sul Santerno

48027

Solarolo

44012

Bondeno

2013.10.5.

41034

Finale Emilia

44043

Mirabello

44047

Sant’Agostino

44042

Cento

40014

Crevalcore település területének a „Via Provanone” főúttól északra és a 9. számú „Via Provane” főúttól keletre fekvő része.

41037

Mirandola település területének a Modena–Verona vasútvonaltól keletre fekvő része.

41038

San Felice sul Panaro település területének a Modena–Verona vasútvonaltól keletre fekvő része.

46028

Sermide település területének a 35. számú, „Via Pole” főúttól délre és a 37. számú főúttól nyugatra fekvő része.

46022

Felonica település területének a 35. számú, „Via Pole” főúttól délre fekvő része.

C.   RÉSZ

Az 1. cikkben említett további, korlátozás alatt álló körzet:

| ISO országkód | Tagállam | Irányítószám | Elnevezés | Az intézkedések alkalmazásának határideje |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| IT | Olaszország | | A következő településeket magában foglaló terület: | |
| | | 48011 | Alfonsine | 2013.9.24. |
| | | 29002 | Ariano nel Polesine | |
| | | 39002 | Bagnacavallo | |
| | | 38002 | Berra | |
| | | 40003 | Bertinoro | |
| | | 39004 | Brisighella | |
| | | 39005 | Casola Valsenio | |
| | | 40005 | Castrocaro Terme e Terra del Sole | |
| | | 39007 | Cervia | |
| | | 40007 | Cesena | |
| | | 40008 | Cesenatico | |
| | | 38005 | Codigoro | |
| | | 29017 | Corbola | |
| | | 40011 | Dovadola | |
| | | 40013 | Forlimpopoli | |
| | | 40012 | Forlì | |
| | | 39011 | Fusignano | |
| | | 40015 | Gambettola | |
| | | 40016 | Gatteo | |
| | | 38025 | Goro | |
| | | 38010 | Jolanda di Savoia | |
| | | 38011 | Lagosanto | |
| | | 40018 | Longiano | |
| | | 38013 | Massa Fiscaglia | |
| | | 40019 | Meldola | |
| | | 38014 | Mesola | |
| | | 40022 | Modigliana | |
| | | 29034 | Papozze | |
| | | 29039 | Porto Tolle | |
| | | 29052 | Porto Viro | |
| | | 40032 | Predappio | |
| | | 39014 | Ravenna | |
| | | 39015 | Riolo Terme | |
| | | 39016 | Russi | |
| | | 40041 | San Mauro Pascoli | |
| | | 40045 | Savignano sul Rubicone | |
| | | 29046 | Taglio di Po” | |

ISO országkód

Tagállam

Irányítószám

Elnevezés

Az intézkedések alkalmazásának határideje

IT

Olaszország

A következő településeket magában foglaló terület:

48011

Alfonsine

2013.9.24.

29002

Ariano nel Polesine

39002

Bagnacavallo

38002

Berra

40003

Bertinoro

39004

Brisighella

39005

Casola Valsenio

40005

Castrocaro Terme e Terra del Sole

39007

Cervia

40007

Cesena

40008

Cesenatico

38005

Codigoro

29017

Corbola

40011

Dovadola

40013

Forlimpopoli

40012

Forlì

39011

Fusignano

40015

Gambettola

40016

Gatteo

38025

Goro

38010

Jolanda di Savoia

38011

Lagosanto

40018

Longiano

38013

Massa Fiscaglia

40019

Meldola

38014

Mesola

40022

Modigliana

29034

Papozze

29039

Porto Tolle

29052

Porto Viro

40032

Predappio

39014

Ravenna

39015

Riolo Terme

39016

Russi

40041

San Mauro Pascoli

40045

Savignano sul Rubicone

29046

Taglio di Po”

---

13.9.2013

| 13.9.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 244/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 244/s3

---

AZ OLVASÓHOZ

Az Európai Unió Hivatalos Lapjának elektronikus közzétételéről szóló, 2013. március 7-i 216/2013/EU tanácsi rendelet

Az Európai Unió Hivatalos Lapjának elektronikus közzétételéről szóló, 2013. március 7-i 216/2013/EU tanácsi rendelet (HL L 69., 2013.3.13., 1. o.) értelmében 2013. július 1-jétől kizárólag a Hivatalos Lap elektronikus kiadása tekinthető hitelesnek és vált ki joghatást.

Amikor előre nem látható vagy kivételes körülmények miatt a Hivatalos Lap elektronikus kiadásának közzététele nem lehetséges, a nyomtatott kiadás hiteles és vált ki joghatást a 216/2013/EU rendelet 3. cikkében meghatározott feltételek szerint.

---

| 13.9.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 244/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 244/s3

---

AZ OLVASÓHOZ – JOGI AKTUSOKRA TÖRTÉNŐ HIVATKOZÁS MÓDJA

2013. július 1-jétől megváltozott a jogi aktusokra történő hivatkozás módja.

Az átmeneti időszak alatt az új módszer együtt él a régivel.

---