# Eiropas Savienības L 352/2020

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 352 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 63. gadagājums2020. gada 22. oktobris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 352

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

63. gadagājums2020. gada 22. oktobris

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/1530 (2020. gada 21. oktobris), ar ko groza Direktīvu (ES) 2016/798 attiecībā uz dzelzceļa drošības un savstarpējas izmantojamības noteikumu piemērošanu Lamanša pastāvīgajā savienojumā | 1 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2020/1531 (2020. gada 21. oktobris), ar ko Francijai piešķir pilnvaras risināt sarunas, parakstīt un noslēgt starptautisku nolīgumu, ar kuru papildina Līgumu starp Franciju un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti par Lamanša pastāvīgā savienojuma būvniecību un ekspluatāciju, ko veic privāti koncesionāri | 4 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/1530 (2020. gada 21. oktobris), ar ko groza Direktīvu (ES) 2016/798 attiecībā uz dzelzceļa drošības un savstarpējas izmantojamības noteikumu piemērošanu Lamanša pastāvīgajā savienojumā

1

LĒMUMI

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2020/1531 (2020. gada 21. oktobris), ar ko Francijai piešķir pilnvaras risināt sarunas, parakstīt un noslēgt starptautisku nolīgumu, ar kuru papildina Līgumu starp Franciju un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti par Lamanša pastāvīgā savienojuma būvniecību un ekspluatāciju, ko veic privāti koncesionāri

4

| | | II   Neleģislatīvi akti |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2020/1532 (2020. gada 12. oktobris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Muitas organizācijas Harmonizētās sistēmas komitejas 66. sesijā attiecībā uz klasifikācijas atzinumu, klasifikācijas lēmumu, Harmonizētās sistēmas skaidrojumu grozījumu vai citu padomu par Harmonizētās sistēmas interpretāciju iecerēto pieņemšanu un attiecībā uz ieteikumu pieņemšanu par vienveidības nodrošināšanu Harmonizētās sistēmas konvencijā paredzētās Harmonizētās sistēmas interpretācijā | 7 |

II   Neleģislatīvi akti

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2020/1532 (2020. gada 12. oktobris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Muitas organizācijas Harmonizētās sistēmas komitejas 66. sesijā attiecībā uz klasifikācijas atzinumu, klasifikācijas lēmumu, Harmonizētās sistēmas skaidrojumu grozījumu vai citu padomu par Harmonizētās sistēmas interpretāciju iecerēto pieņemšanu un attiecībā uz ieteikumu pieņemšanu par vienveidības nodrošināšanu Harmonizētās sistēmas konvencijā paredzētās Harmonizētās sistēmas interpretācijā

7

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

REGULAS

| 22.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 352/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 352/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2020/1530

(2020. gada 21. oktobris),

ar ko groza Direktīvu (ES) 2016/798 attiecībā uz dzelzceļa drošības un savstarpējas izmantojamības noteikumu piemērošanu Lamanša pastāvīgajā savienojumā

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2016/798 (3) ir noteikts, ka katra dalībvalsts izveido valsts drošības iestādi, kurai uztic ar dzelzceļa drošību saistītus uzdevumus. Saskaņā ar minēto direktīvu valsts drošības iestāde var būt struktūra, ko vienpusēji izveidojusi attiecīgā dalībvalsts, vai arī struktūra, kurai vairākas dalībvalstis uzticējušas minētos uzdevumus, lai nodrošinātu vienotu drošības režīmu. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2016/798 (3) ir noteikts, ka katra dalībvalsts izveido valsts drošības iestādi, kurai uztic ar dzelzceļa drošību saistītus uzdevumus. Saskaņā ar minēto direktīvu valsts drošības iestāde var būt struktūra, ko vienpusēji izveidojusi attiecīgā dalībvalsts, vai arī struktūra, kurai vairākas dalībvalstis uzticējušas minētos uzdevumus, lai nodrošinātu vienotu drošības režīmu.

| (2) | Ar 1986. gada 12. februārī Kenterberijā parakstīto Līgumu starp Franciju un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti par Lamanša pastāvīgā savienojuma būvniecību un ekspluatāciju, ko veic privāti koncesionāri (“Kenterberijas līgums”), tika izveidota starpvaldību komisija, kuras uzdevums ir pārraudzīt visus jautājumus, kas saistīti ar Lamanša pastāvīgā savienojuma būvniecību un ekspluatāciju (“starpvaldību komisija”). |
| --- | --- |

(2)

Ar 1986. gada 12. februārī Kenterberijā parakstīto Līgumu starp Franciju un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti par Lamanša pastāvīgā savienojuma būvniecību un ekspluatāciju, ko veic privāti koncesionāri (“Kenterberijas līgums”), tika izveidota starpvaldību komisija, kuras uzdevums ir pārraudzīt visus jautājumus, kas saistīti ar Lamanša pastāvīgā savienojuma būvniecību un ekspluatāciju (“starpvaldību komisija”).

| (3) | Līdz beigsies pārejas periods, kas paredzēts Līgumā par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (4) (“pārejas periods”), starpvaldību komisija ir valsts drošības iestāde Direktīvas (ES) 2016/798 nozīmē, kas ir atbildīga par Lamanša pastāvīgo savienojumu. |
| --- | --- |

(3)

Līdz beigsies pārejas periods, kas paredzēts Līgumā par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (4) (“pārejas periods”), starpvaldību komisija ir valsts drošības iestāde Direktīvas (ES) 2016/798 nozīmē, kas ir atbildīga par Lamanša pastāvīgo savienojumu.

| (4) | Pārejas perioda beigās starpvaldību komisija kļūs par struktūru, kas izveidota ar starptautisku nolīgumu starp dalībvalsti, proti, Franciju, un trešo valsti, proti, Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti (“Apvienotā Karaliste”). Ja vien Apvienotajai Karalistei saistošā starptautiskā nolīgumā nav noteikts citādi, tā vairs nebūs valsts drošības iestāde saskaņā ar Savienības tiesību aktiem un Savienības tiesību akti vairs nebūs piemērojami Lamanša pastāvīgā savienojuma daļai, kas ir Apvienotās Karalistes jurisdikcijā. |
| --- | --- |

(4)

Pārejas perioda beigās starpvaldību komisija kļūs par struktūru, kas izveidota ar starptautisku nolīgumu starp dalībvalsti, proti, Franciju, un trešo valsti, proti, Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti (“Apvienotā Karaliste”). Ja vien Apvienotajai Karalistei saistošā starptautiskā nolīgumā nav noteikts citādi, tā vairs nebūs valsts drošības iestāde saskaņā ar Savienības tiesību aktiem un Savienības tiesību akti vairs nebūs piemērojami Lamanša pastāvīgā savienojuma daļai, kas ir Apvienotās Karalistes jurisdikcijā.

| (5) | Lai nodrošinātu Lamanša pastāvīgā savienojuma drošu un efektīvu ekspluatāciju, ir lietderīgi saglabāt starpvaldību komisiju kā vienotu drošības iestādi, kas ir atbildīga par visu minēto infrastruktūru. |
| --- | --- |

(5)

Lai nodrošinātu Lamanša pastāvīgā savienojuma drošu un efektīvu ekspluatāciju, ir lietderīgi saglabāt starpvaldību komisiju kā vienotu drošības iestādi, kas ir atbildīga par visu minēto infrastruktūru.

| (6) | Šādā nolūkā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2020/1531 (5) Francija ar konkrētiem nosacījumiem ir pilnvarota risināt sarunas, parakstīt un noslēgt starptautisku nolīgumu, ar ko papildina Kenterberijas līgumu, saskaņā ar kuru starpvaldību komisija tiek saglabāta kā vienota drošības iestāde, kuras kompetencē ir Savienības tiesību aktu piemērošana Lamanša pastāvīgajā savienojumā. |
| --- | --- |

(6)

Šādā nolūkā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2020/1531 (5) Francija ar konkrētiem nosacījumiem ir pilnvarota risināt sarunas, parakstīt un noslēgt starptautisku nolīgumu, ar ko papildina Kenterberijas līgumu, saskaņā ar kuru starpvaldību komisija tiek saglabāta kā vienota drošības iestāde, kuras kompetencē ir Savienības tiesību aktu piemērošana Lamanša pastāvīgajā savienojumā.

| (7) | Tālab būtu jāparedz īpaši noteikumi par īpašām drošības iestādēm, kā arī par attiecīgās dalībvalsts pienākumiem veikt visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka īpašā drošības iestāde vai, ja tas nav iespējams, tās valsts drošības iestāde vienmēr piemēro Savienības tiesību aktus. |
| --- | --- |

(7)

Tālab būtu jāparedz īpaši noteikumi par īpašām drošības iestādēm, kā arī par attiecīgās dalībvalsts pienākumiem veikt visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka īpašā drošības iestāde vai, ja tas nav iespējams, tās valsts drošības iestāde vienmēr piemēro Savienības tiesību aktus.

| (8) | Strīdu izšķiršana starp attiecīgo dalībvalsti un trešo valsti dzelzceļa drošības jomā var radīt jautājumus par Savienības tiesību aktu interpretāciju. Līdz ar to Eiropas Savienības Tiesas kompetencē vajadzētu ietvert prejudiciālu nolēmumu pieņemšanu par šādiem jautājumiem. |
| --- | --- |

(8)

Strīdu izšķiršana starp attiecīgo dalībvalsti un trešo valsti dzelzceļa drošības jomā var radīt jautājumus par Savienības tiesību aktu interpretāciju. Līdz ar to Eiropas Savienības Tiesas kompetencē vajadzētu ietvert prejudiciālu nolēmumu pieņemšanu par šādiem jautājumiem.

| (9) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Direktīva (ES) 2016/798. |
| --- | --- |

(9)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Direktīva (ES) 2016/798.

| (10) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, nodrošināt Lamanša pastāvīgā savienojuma drošu un efektīvu ekspluatāciju pēc pārejas perioda beigām, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet ierosinātās darbības mēroga vai iedarbības dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, nodrošināt Lamanša pastāvīgā savienojuma drošu un efektīvu ekspluatāciju pēc pārejas perioda beigām, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet ierosinātās darbības mēroga vai iedarbības dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (11) | Steidzamības kārtā šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(11)

Steidzamības kārtā šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījumi Direktīvā (ES) 2016/798

Direktīvu (ES) 2016/798 groza šādi:

| 1) | direktīvas 3. panta 7. punktu aizstāj ar šādu:






  “7) | “valsts drošības iestāde” ir:






  a) | valsts struktūra, kurai uzticēti uzdevumi saistībā ar dzelzceļa drošību saskaņā ar šo direktīvu; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

direktīvas 3. panta 7. punktu aizstāj ar šādu:

“7)

“valsts drošības iestāde” ir:

a)

valsts struktūra, kurai uzticēti uzdevumi saistībā ar dzelzceļa drošību saskaņā ar šo direktīvu;

| b) | jebkura struktūra, kurai vairākas dalībvalstis uzticējušas a) apakšpunktā minētos uzdevumus, lai nodrošinātu vienotu drošības režīmu; |
| --- | --- |

b)

jebkura struktūra, kurai vairākas dalībvalstis uzticējušas a) apakšpunktā minētos uzdevumus, lai nodrošinātu vienotu drošības režīmu;

| c) | jebkura struktūra, kurai dalībvalsts un trešā valsts uzticējušas a) apakšpunktā minētos uzdevumus, lai nodrošinātu vienotu drošības režīmu, ar noteikumu, ka Savienība šajā nolūkā ir noslēgusi nolīgumu ar attiecīgo trešo valsti vai ka minētā dalībvalsts ir noslēgusi šādu nolīgumu saskaņā ar pilnvarojumu, ko Savienība piešķīrusi šajā nolūkā.”; |
| --- | --- |

c)

jebkura struktūra, kurai dalībvalsts un trešā valsts uzticējušas a) apakšpunktā minētos uzdevumus, lai nodrošinātu vienotu drošības režīmu, ar noteikumu, ka Savienība šajā nolūkā ir noslēgusi nolīgumu ar attiecīgo trešo valsti vai ka minētā dalībvalsts ir noslēgusi šādu nolīgumu saskaņā ar pilnvarojumu, ko Savienība piešķīrusi šajā nolūkā.”;

| 2) | direktīvas 16. pantam pievieno šādus punktus:






  “4. | Ja viena inženiertehniskā struktūra atrodas daļēji trešā valstī un daļēji dalībvalstī, minētā dalībvalsts papildus valsts drošības iestādei, kas citādi ir kompetenta tās teritorijā, un saskaņā ar 3. panta 7. punkta c) apakšpunktu un Savienības noslēgtu starptautisku nolīgumu vai tādu starptautisku nolīgumu, kura noslēgšanu Savienība ir atļāvusi, var izraudzīties drošības iestādi, kam ir īpaša kompetence attiecībā uz minēto inženiertehnisko struktūru un visiem citiem ar to saistītās dzelzceļa infrastruktūras elementiem (“īpašā drošības iestāde”). Saskaņā ar minēto starptautisko nolīgumu valsts drošības iestāde var uz laiku pārņemt kompetenci attiecībā uz to inženiertehniskās struktūras daļu, kas atrodas minētajā dalībvalstī.
  Saistībā ar jebkuru pirmajā daļā minēto starptautisko nolīgumu attiecīgā dalībvalsts veic visus pasākumus, kas ir tās rīcībā saskaņā ar minēto starptautisko nolīgumu, lai nodrošinātu, ka īpašā drošības iestāde ievēro Savienības tiesību aktus. Šādā nolūkā un vajadzības gadījumā dzelzceļa drošības apsvērumu dēļ attiecīgā dalībvalsts nekavējoties izmanto tiesības, kas paredzētas minētajā starptautiskajā nolīgumā, saskaņā ar ko valsts drošības iestādei ir tiesības uzņemties ekskluzīvu kompetenci attiecībā uz to dzelzceļa inženiertehniskās struktūras daļu, kura atrodas minētajā dalībvalstī. |
| --- | --- | --- |

2)

direktīvas 16. pantam pievieno šādus punktus:

“4.

Ja viena inženiertehniskā struktūra atrodas daļēji trešā valstī un daļēji dalībvalstī, minētā dalībvalsts papildus valsts drošības iestādei, kas citādi ir kompetenta tās teritorijā, un saskaņā ar 3. panta 7. punkta c) apakšpunktu un Savienības noslēgtu starptautisku nolīgumu vai tādu starptautisku nolīgumu, kura noslēgšanu Savienība ir atļāvusi, var izraudzīties drošības iestādi, kam ir īpaša kompetence attiecībā uz minēto inženiertehnisko struktūru un visiem citiem ar to saistītās dzelzceļa infrastruktūras elementiem (“īpašā drošības iestāde”). Saskaņā ar minēto starptautisko nolīgumu valsts drošības iestāde var uz laiku pārņemt kompetenci attiecībā uz to inženiertehniskās struktūras daļu, kas atrodas minētajā dalībvalstī.

Saistībā ar jebkuru pirmajā daļā minēto starptautisko nolīgumu attiecīgā dalībvalsts veic visus pasākumus, kas ir tās rīcībā saskaņā ar minēto starptautisko nolīgumu, lai nodrošinātu, ka īpašā drošības iestāde ievēro Savienības tiesību aktus. Šādā nolūkā un vajadzības gadījumā dzelzceļa drošības apsvērumu dēļ attiecīgā dalībvalsts nekavējoties izmanto tiesības, kas paredzētas minētajā starptautiskajā nolīgumā, saskaņā ar ko valsts drošības iestādei ir tiesības uzņemties ekskluzīvu kompetenci attiecībā uz to dzelzceļa inženiertehniskās struktūras daļu, kura atrodas minētajā dalībvalstī.

| 5. | Ja strīdā, kas iesniegts izskatīšanai šķīrējtiesā saskaņā ar starptautisko nolīgumu, rodas jautājums par Savienības tiesību aktu interpretāciju, Eiropas Savienības Tiesas (“Tiesa”) jurisdikcijā ir sniegt prejudiciālu nolēmumu par šo jautājumu pēc tās šķīrējtiesas pieprasījuma, kas izveidota, lai izšķirtu strīdus saskaņā ar minēto starptautisko nolīgumu.
  Savienības tiesību aktu noteikumi, kas reglamentē tiesvedību Tiesā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 267. pantu, mutatis mutandis piemēro arī lūgumiem sniegt prejudiciālu nolēmumu, kas Tiesā iesniegti saskaņā ar pirmo daļu.
  Ja šķīrējtiesa nepilda kādu Tiesas nolēmumu, kas pieņemts saskaņā ar pirmo daļu, attiecīgā dalībvalsts nekavējoties izmanto tiesības, kas paredzētas starptautiskajā nolīgumā, saskaņā ar ko valsts drošības iestādei ir tiesības uzņemties ekskluzīvu kompetenci attiecībā uz to inženiertehniskās struktūras daļu, kura atrodas minētajā dalībvalstī.” |
| --- | --- |

5.

Ja strīdā, kas iesniegts izskatīšanai šķīrējtiesā saskaņā ar starptautisko nolīgumu, rodas jautājums par Savienības tiesību aktu interpretāciju, Eiropas Savienības Tiesas (“Tiesa”) jurisdikcijā ir sniegt prejudiciālu nolēmumu par šo jautājumu pēc tās šķīrējtiesas pieprasījuma, kas izveidota, lai izšķirtu strīdus saskaņā ar minēto starptautisko nolīgumu.

Savienības tiesību aktu noteikumi, kas reglamentē tiesvedību Tiesā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 267. pantu, mutatis mutandis piemēro arī lūgumiem sniegt prejudiciālu nolēmumu, kas Tiesā iesniegti saskaņā ar pirmo daļu.

mutatis mutandis

Ja šķīrējtiesa nepilda kādu Tiesas nolēmumu, kas pieņemts saskaņā ar pirmo daļu, attiecīgā dalībvalsts nekavējoties izmanto tiesības, kas paredzētas starptautiskajā nolīgumā, saskaņā ar ko valsts drošības iestādei ir tiesības uzņemties ekskluzīvu kompetenci attiecībā uz to inženiertehniskās struktūras daļu, kura atrodas minētajā dalībvalstī.”

2. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 21. oktobrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

D. M. SASSOLI

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. ROTH

---

(1)  
  2020. gada 16. septembra atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Eiropas Parlamenta 2020. gada 8. oktobra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2020. gada 14. oktobra lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/798 (2016. gada 11. maijs) par dzelzceļa drošību (OV L 138, 26.5.2016., 102. lpp.).

3

(4)  
  OV L 29, 31.1.2020., 7. lpp.

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2020/1531 (2020. gada 21. oktobris), ar ko Francijai piešķir pilnvaras risināt sarunas, parakstīt un noslēgt starptautisku nolīgumu, ar kuru papildina Līgumu starp Franciju un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti par Lamanša pastāvīgā savienojuma būvniecību un ekspluatāciju, ko veic privāti koncesionāri (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 4. lpp.).

5

Oficiālā Vēstneša

---

LĒMUMI

| 22.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 352/4 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 352/4

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS (ES) 2020/1531

(2020. gada 21. oktobris),

ar ko Francijai piešķir pilnvaras risināt sarunas, parakstīt un noslēgt starptautisku nolīgumu, ar kuru papildina Līgumu starp Franciju un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti par Lamanša pastāvīgā savienojuma būvniecību un ekspluatāciju, ko veic privāti koncesionāri

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1)

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Ar Līgumu starp Franciju un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti par Lamanša pastāvīgā savienojuma būvniecību un ekspluatāciju, ko veic privāti koncesionāri, kas parakstīts Kenterberijā 1986. gada 12. februārī (“Kenterberijas līgums”), tika izveidota Starpvaldību komisija, lai uzraudzītu visus jautājumus, kas saistīti ar Lamanša pastāvīgā savienojuma būvniecību un ekspluatāciju (“Starpvaldību komisija”). |
| --- | --- |

(1)

Ar Līgumu starp Franciju un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti par Lamanša pastāvīgā savienojuma būvniecību un ekspluatāciju, ko veic privāti koncesionāri, kas parakstīts Kenterberijā 1986. gada 12. februārī (“Kenterberijas līgums”), tika izveidota Starpvaldību komisija, lai uzraudzītu visus jautājumus, kas saistīti ar Lamanša pastāvīgā savienojuma būvniecību un ekspluatāciju (“Starpvaldību komisija”).

| (2) | Līdz pārejas perioda beigām, kas paredzēts Līgumā par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (3) (“pārejas periods”), Starpvaldību komisija ir struktūra, kurai vairākas dalībvalstis uzticējušas uzdevumus saistībā ar dzelzceļa drošību Lamanša pastāvīgajā savienojumā. Tādēļ šajā nolūkā Starpvaldību komisija ir valsts drošības iestāde Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/798 (4) nozīmē. Šajā statusā tā piemēro Savienības tiesību aktu noteikumus, kas attiecas uz dzelzceļa drošību un, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/797 (5), dzelzceļa savstarpēju izmantojamību. |
| --- | --- |

(2)

Līdz pārejas perioda beigām, kas paredzēts Līgumā par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (3) (“pārejas periods”), Starpvaldību komisija ir struktūra, kurai vairākas dalībvalstis uzticējušas uzdevumus saistībā ar dzelzceļa drošību Lamanša pastāvīgajā savienojumā. Tādēļ šajā nolūkā Starpvaldību komisija ir valsts drošības iestāde Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/798 (4) nozīmē. Šajā statusā tā piemēro Savienības tiesību aktu noteikumus, kas attiecas uz dzelzceļa drošību un, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/797 (5), dzelzceļa savstarpēju izmantojamību.

| (3) | Pārejas perioda beigās Starpvaldību komisija kļūs par struktūru, kas izveidota ar starptautisku nolīgumu starp dalībvalsti, proti, Franciju, un trešo valsti, proti, Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti (“Apvienotā Karaliste”). Turklāt, un ja vien Apvienotajai Karalistei saistošā starptautiskā nolīgumā nebūs noteikts citādi, Savienības tiesību akti vairs nebūs piemērojami Lamanša pastāvīgā savienojuma daļai, kas ir Apvienotās Karalistes jurisdikcijā. |
| --- | --- |

(3)

Pārejas perioda beigās Starpvaldību komisija kļūs par struktūru, kas izveidota ar starptautisku nolīgumu starp dalībvalsti, proti, Franciju, un trešo valsti, proti, Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti (“Apvienotā Karaliste”). Turklāt, un ja vien Apvienotajai Karalistei saistošā starptautiskā nolīgumā nebūs noteikts citādi, Savienības tiesību akti vairs nebūs piemērojami Lamanša pastāvīgā savienojuma daļai, kas ir Apvienotās Karalistes jurisdikcijā.

| (4) | Starptautisks nolīgums ar trešo valsti par dzelzceļa drošības un savstarpējas izmantojamības noteikumu piemērošanu pārrobežu situācijās var ietekmēt jomu, uz kuru lielā mērā attiecas Savienības tiesību akti un jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/796 (6) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/797 un (ES) 2016/798. Tāpēc jebkurš šāds nolīgums ietilpst Savienības ekskluzīvā ārējā kompetencē. Dalībvalstis drīkst risināt sarunas vai slēgt šādu nolīgumu tikai tad, ja Savienība tās ir pilnvarojusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 2. panta 1. punktu. Ņemot vērā mijiedarbību ar spēkā esošajiem Savienības tiesību aktiem, ir arī nepieciešams, lai šādu pilnvarojumu piešķirtu Savienības likumdevējs saskaņā ar LESD 91. pantā minēto likumdošanas procedūru. |
| --- | --- |

(4)

Starptautisks nolīgums ar trešo valsti par dzelzceļa drošības un savstarpējas izmantojamības noteikumu piemērošanu pārrobežu situācijās var ietekmēt jomu, uz kuru lielā mērā attiecas Savienības tiesību akti un jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/796 (6) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/797 un (ES) 2016/798. Tāpēc jebkurš šāds nolīgums ietilpst Savienības ekskluzīvā ārējā kompetencē. Dalībvalstis drīkst risināt sarunas vai slēgt šādu nolīgumu tikai tad, ja Savienība tās ir pilnvarojusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 2. panta 1. punktu. Ņemot vērā mijiedarbību ar spēkā esošajiem Savienības tiesību aktiem, ir arī nepieciešams, lai šādu pilnvarojumu piešķirtu Savienības likumdevējs saskaņā ar LESD 91. pantā minēto likumdošanas procedūru.

| (5) | Ar 2020. gada 16. jūlija vēstuli Francija lūdza Savienību pilnvarot to risināt sarunas un noslēgt ar Apvienoto Karalisti starptautisku nolīgumu, ar ko papildina Kenterberijas līgumu. |
| --- | --- |

(5)

Ar 2020. gada 16. jūlija vēstuli Francija lūdza Savienību pilnvarot to risināt sarunas un noslēgt ar Apvienoto Karalisti starptautisku nolīgumu, ar ko papildina Kenterberijas līgumu.

| (6) | Lai nodrošinātu Lamanša pastāvīgā savienojuma drošu un efektīvu darbību, ir lietderīgi saglabāt Starpvaldību komisiju kā vienotu drošības iestādi, kas būtu atbildīga par visu šo infrastruktūru. Ņemot vērā Lamanša pastāvīgā savienojuma īpašo stāvokli, proti, tas ir dzelzceļa savienojums, kas ietver vienotu, kompleksu inženiertehnisko struktūru, kura daļēji atrodas Francijas un daļēji trešās valsts teritorijā, ir lietderīgi pilnvarot Franciju risināt sarunas, parakstīt un noslēgt starptautisku nolīgumu ar Apvienoto Karalisti par Savienības dzelzceļa drošības noteikumu piemērošanu Lamanša pastāvīgajam savienojumam, lai saglabātu vienotu drošības režīmu, ievērojot konkrētus nosacījumus. |
| --- | --- |

(6)

Lai nodrošinātu Lamanša pastāvīgā savienojuma drošu un efektīvu darbību, ir lietderīgi saglabāt Starpvaldību komisiju kā vienotu drošības iestādi, kas būtu atbildīga par visu šo infrastruktūru. Ņemot vērā Lamanša pastāvīgā savienojuma īpašo stāvokli, proti, tas ir dzelzceļa savienojums, kas ietver vienotu, kompleksu inženiertehnisko struktūru, kura daļēji atrodas Francijas un daļēji trešās valsts teritorijā, ir lietderīgi pilnvarot Franciju risināt sarunas, parakstīt un noslēgt starptautisku nolīgumu ar Apvienoto Karalisti par Savienības dzelzceļa drošības noteikumu piemērošanu Lamanša pastāvīgajam savienojumam, lai saglabātu vienotu drošības režīmu, ievērojot konkrētus nosacījumus.

| (7) | Starpvaldību komisija spēj pildīt savas funkcijas kā valsts drošības iestāde, kas ir atbildīga par Lamanša pastāvīgā savienojuma daļu, kas ir Francijas jurisdikcijā, ar noteikumu, ka tiek grozīta Direktīva (ES) 2016/798 un tiek izpildīti konkrēti nosacījumi. |
| --- | --- |

(7)

Starpvaldību komisija spēj pildīt savas funkcijas kā valsts drošības iestāde, kas ir atbildīga par Lamanša pastāvīgā savienojuma daļu, kas ir Francijas jurisdikcijā, ar noteikumu, ka tiek grozīta Direktīva (ES) 2016/798 un tiek izpildīti konkrēti nosacījumi.

| (8) | Starpvaldību komisijai būtu jāpiemēro vieni un tie paši noteikumi attiecībā uz visu Lamanša pastāvīgo savienojumu. Minētajiem noteikumiem vajadzētu būt Savienības tiesību aktu attiecīgajiem noteikumiem, un jo īpaši Regulai (ES) 2016/796 un Direktīvām (ES) 2016/797 un (ES) 2016/798, kas grozītas vai aizstātas, kā arī uz minēto tiesību aktu pamata pieņemtajiem aktiem. |
| --- | --- |

(8)

Starpvaldību komisijai būtu jāpiemēro vieni un tie paši noteikumi attiecībā uz visu Lamanša pastāvīgo savienojumu. Minētajiem noteikumiem vajadzētu būt Savienības tiesību aktu attiecīgajiem noteikumiem, un jo īpaši Regulai (ES) 2016/796 un Direktīvām (ES) 2016/797 un (ES) 2016/798, kas grozītas vai aizstātas, kā arī uz minēto tiesību aktu pamata pieņemtajiem aktiem.

| (9) | Saskaņā ar Kenterberijas līgumu strīdus starp Franciju un Apvienoto Karalisti saistībā ar minētā līguma interpretāciju vai piemērošanu jāizšķir šķīrējtiesā. Lai nodrošinātu Savienības tiesību aktu pareizu piemērošanu gadījumā, ja šādos strīdos rodas jautājumi par Savienības tiesību aktu interpretāciju, šķīrējtiesai būtu jālūdz Eiropas Savienības Tiesai (“Tiesa”) sniegt prejudiciālu nolēmumu par šādiem jautājumiem un tās nolēmums tai būtu saistošs. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar Kenterberijas līgumu strīdus starp Franciju un Apvienoto Karalisti saistībā ar minētā līguma interpretāciju vai piemērošanu jāizšķir šķīrējtiesā. Lai nodrošinātu Savienības tiesību aktu pareizu piemērošanu gadījumā, ja šādos strīdos rodas jautājumi par Savienības tiesību aktu interpretāciju, šķīrējtiesai būtu jālūdz Eiropas Savienības Tiesai (“Tiesa”) sniegt prejudiciālu nolēmumu par šādiem jautājumiem un tās nolēmums tai būtu saistošs.

| (10) | Ir jāparedz īpaši noteikumi par Savienības tiesību aktu īstenošanu Francijas jurisdikcijā esošajā Lamanša pastāvīgā savienojuma daļās, lai nodrošinātu, ka Savienības tiesību akti vienmēr tiek pareizi īstenoti un ka Komisija var pārraudzīt to piemērošanu Tiesas kontrolē, tostarp steidzamības apstākļos vai gadījumā, ja Starpvaldību komisija nepilda šķīrējtiesas lēmumu. Šajā nolūkā Francijai vajadzības gadījumā būtu jāsaglabā tiesības rīkoties vienpusēji, lai nodrošinātu, ka Lamanša pastāvīgā savienojuma daļā, kas ir tās jurisdikcijā, tiek pilnībā, pareizi un ātri piemēroti Savienības tiesību akti. |
| --- | --- |

(10)

Ir jāparedz īpaši noteikumi par Savienības tiesību aktu īstenošanu Francijas jurisdikcijā esošajā Lamanša pastāvīgā savienojuma daļās, lai nodrošinātu, ka Savienības tiesību akti vienmēr tiek pareizi īstenoti un ka Komisija var pārraudzīt to piemērošanu Tiesas kontrolē, tostarp steidzamības apstākļos vai gadījumā, ja Starpvaldību komisija nepilda šķīrējtiesas lēmumu. Šajā nolūkā Francijai vajadzības gadījumā būtu jāsaglabā tiesības rīkoties vienpusēji, lai nodrošinātu, ka Lamanša pastāvīgā savienojuma daļā, kas ir tās jurisdikcijā, tiek pilnībā, pareizi un ātri piemēroti Savienības tiesību akti.

| (11) | Lai nodrošinātu efektīvu tiesisko aizsardzību jomās, uz kurām attiecas Savienības tiesību akti, tiesām, uz kurām attiecas Līguma par Eiropas Savienību (LES) 19. panta 1. punkts, vajadzētu būt ekskluzīvai kompetencei attiecībā uz pieteikumiem, ko pret Starpvaldību komisijas lēmumiem iesniedz Lamanša pastāvīgā savienojuma koncesionāri un lietotāji. |
| --- | --- |

(11)

Lai nodrošinātu efektīvu tiesisko aizsardzību jomās, uz kurām attiecas Savienības tiesību akti, tiesām, uz kurām attiecas Līguma par Eiropas Savienību (LES) 19. panta 1. punkts, vajadzētu būt ekskluzīvai kompetencei attiecībā uz pieteikumiem, ko pret Starpvaldību komisijas lēmumiem iesniedz Lamanša pastāvīgā savienojuma koncesionāri un lietotāji.

| (12) | Elementi, kas aprakstīti 8.–11. apsvērumā, būtu jāatspoguļo starptautiskajos nolīgumos starp Franciju un Apvienoto Karalisti par Lamanša pastāvīgo savienojumu. Minētajiem starptautiskajiem nolīgumiem visos aspektos vajadzētu būt saderīgiem ar Savienības tiesību aktiem, |
| --- | --- |

(12)

Elementi, kas aprakstīti 8.–11. apsvērumā, būtu jāatspoguļo starptautiskajos nolīgumos starp Franciju un Apvienoto Karalisti par Lamanša pastāvīgo savienojumu. Minētajiem starptautiskajiem nolīgumiem visos aspektos vajadzētu būt saderīgiem ar Savienības tiesību aktiem,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Šajā lēmumā paredzēti nosacījumi, saskaņā ar kuriem Francija ir pilnvarota risināt sarunas, parakstīt un noslēgt starptautisku nolīgumu (“Papildinošais nolīgums”) ar Apvienoto Karalisti, ar kuru papildina Līgumu starp Franciju un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti par Lamanša pastāvīgā savienojuma būvniecību un ekspluatāciju, ko veic privāti koncesionāri (“Kenterberijas līgums”), attiecībā uz dzelzceļa drošības noteikumu piemērošanu Lamanša pastāvīgajā savienojumā.

Šāds starptautisks nolīgums stājas spēkā pēc tam, kad beidzies pārejas periods, kas paredzēts Līgumā par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas, un tas atbilst šādiem nosacījumiem:

| a) | lai saglabātu vienotu drošības režīmu visā Lamanša pastāvīgajā savienojumā, Starpvaldību komisija nodrošina, ka attiecībā uz Lamanša pastāvīgo savienojumu tiek piemēroti Savienības tiesību aktu noteikumi, kā tos interpretējusi Eiropas Savienības tiesa (“Tiesa”) un kas attiecas uz valstu drošības iestāžu uzdevumiem Direktīvas (ES) 2016/798 3. panta 7) punkta nozīmē, un jo īpaši Regula (ES) 2016/796 un Direktīvas (ES) 2016/797 un (ES) 2016/798, kas grozītas vai aizstātas, kā arī uz minēto tiesību aktu pamata pieņemtie akti; |
| --- | --- |

a)

lai saglabātu vienotu drošības režīmu visā Lamanša pastāvīgajā savienojumā, Starpvaldību komisija nodrošina, ka attiecībā uz Lamanša pastāvīgo savienojumu tiek piemēroti Savienības tiesību aktu noteikumi, kā tos interpretējusi Eiropas Savienības tiesa (“Tiesa”) un kas attiecas uz valstu drošības iestāžu uzdevumiem Direktīvas (ES) 2016/798 3. panta 7) punkta nozīmē, un jo īpaši Regula (ES) 2016/796 un Direktīvas (ES) 2016/797 un (ES) 2016/798, kas grozītas vai aizstātas, kā arī uz minēto tiesību aktu pamata pieņemtie akti;

| b) | ja strīdā, kas iesniegts izskatīšanai šķīrējtiesā saskaņā ar Kenterberijas līguma 19. pantu, rodas jautājums par Savienības tiesību akta interpretāciju, šķīrējtiesa nav pilnvarota lemt par šādu jautājumu. Šādā gadījumā šķīrējtiesa lūdz Tiesu sniegt prejudiciālu nolēmumu par šo jautājumu. Tiesas prejudiciālais nolēmums šķīrējtiesai ir saistošs; |
| --- | --- |

b)

ja strīdā, kas iesniegts izskatīšanai šķīrējtiesā saskaņā ar Kenterberijas līguma 19. pantu, rodas jautājums par Savienības tiesību akta interpretāciju, šķīrējtiesa nav pilnvarota lemt par šādu jautājumu. Šādā gadījumā šķīrējtiesa lūdz Tiesu sniegt prejudiciālu nolēmumu par šo jautājumu. Tiesas prejudiciālais nolēmums šķīrējtiesai ir saistošs;

| c) | vajadzības gadījumā, jo īpaši steidzamības apstākļos vai tad, ja Starpvaldību komisija nepilda šķīrējtiesas lēmumu, Francija patur tiesības rīkoties vienpusēji, lai nodrošinātu pilnīgu, pareizu un ātru Savienības tiesību aktu piemērošanu tās jurisdikcijā esošajai Lamanša pastāvīgā savienojuma daļai; |
| --- | --- |

c)

vajadzības gadījumā, jo īpaši steidzamības apstākļos vai tad, ja Starpvaldību komisija nepilda šķīrējtiesas lēmumu, Francija patur tiesības rīkoties vienpusēji, lai nodrošinātu pilnīgu, pareizu un ātru Savienības tiesību aktu piemērošanu tās jurisdikcijā esošajai Lamanša pastāvīgā savienojuma daļai;

| d) | tiesām, uz kurām attiecas LES 19. panta 1. punkts, ir ekskluzīva kompetence lemt par tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, ko Lamanša pastāvīgā savienojuma koncesionāri un lietotāji pieprasa attiecībā uz lēmumiem, ko Starpvaldību komisija pieņēmusi valsts drošības iestādes statusā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/798 3. panta 7) punkta nozīmē. |
| --- | --- |

d)

tiesām, uz kurām attiecas LES 19. panta 1. punkts, ir ekskluzīva kompetence lemt par tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, ko Lamanša pastāvīgā savienojuma koncesionāri un lietotāji pieprasa attiecībā uz lēmumiem, ko Starpvaldību komisija pieņēmusi valsts drošības iestādes statusā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/798 3. panta 7) punkta nozīmē.

| e) | tam visos aspektos jābūt saderīgam ar Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

e)

tam visos aspektos jābūt saderīgam ar Savienības tiesību aktiem.

2. pants

Francija regulāri informē Komisiju par sarunām ar Apvienoto Karalisti par Papildinošo nolīgumu, un vajadzības gadījumā aicina Komisiju piedalīties sarunās kā novērotāju.

Pēc sarunu pabeigšanas Francija iesniedz Komisijai Papildinošā nolīguma projektu. Komisija par to informē Eiropas Parlamentu un Padomi.

Viena mēneša laikā pēc Papildinošā nolīguma projekta saņemšanas Komisija pieņem lēmumu par to, vai ir izpildīti šā lēmuma 1. pantā paredzētie nosacījumi. Ja Komisija nolemj, ka tie ir izpildīti, Francija var parakstīt un noslēgt Papildinošo nolīgumu.

Papildinošā nolīguma kopiju Francija iesniedz Komisijai viena mēneša laikā pēc tā stāšanās spēkā vai, ja Papildinošo nolīgumu piemēro provizoriski, viena mēneša laikā pēc tā provizoriskās piemērošanas sākuma.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Francijas Republikai.

Briselē, 2020. gada 21. oktobrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

D. M. SASSOLI

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. ROTH

---

(1)  
  2020. gada 16. septembra atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Eiropas Parlamenta 2020. gada 8. oktobra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2020. gada 14. oktobra lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  
  OV L 29, 31.1.2020., 7. lpp.

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/798 (2016. gada 11. maijs) par dzelzceļa drošību (OV L 138, 26.5.2016., 102. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/797 (2016. gada 11. maijs) par dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību Eiropas Savienībā (OV L 138, 26.5.2016., 44. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/796 (2016. gada 11. maijs) par Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūru un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 881/2004 (OV L 138, 26.5.2016., 1. lpp.).

6

---

II Neleģislatīvi akti

LĒMUMI

| 22.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 352/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 352/7

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2020/1532

(2020. gada 12. oktobris)

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Muitas organizācijas Harmonizētās sistēmas komitejas 66. sesijā attiecībā uz klasifikācijas atzinumu, klasifikācijas lēmumu, Harmonizētās sistēmas skaidrojumu grozījumu vai citu padomu par Harmonizētās sistēmas interpretāciju iecerēto pieņemšanu un attiecībā uz ieteikumu pieņemšanu par vienveidības nodrošināšanu Harmonizētās sistēmas konvencijā paredzētās Harmonizētās sistēmas interpretācijā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 31. pantu, 43. panta 2. punktu un 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Ar Padomes Lēmumu 87/369/EEK (1) Savienība apstiprināja Starptautisko konvenciju par preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu (2) un tās grozījumu protokolu (3) (HS konvencija), ar ko izveidoja Harmonizētās sistēmas komiteju (HSK). |
| --- | --- |

(1)

Ar Padomes Lēmumu 87/369/EEK (1) Savienība apstiprināja Starptautisko konvenciju par preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu (2) un tās grozījumu protokolu (3) (HS konvencija), ar ko izveidoja Harmonizētās sistēmas komiteju (HSK).

| (2) | Ievērojot HS konvencijas 7. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktu, HSK cita starpā ir atbildīga par to, lai tiktu sagatavoti skaidrojumi, klasifikācijas atzinumi, citi padomi par Harmonizētās sistēmas interpretāciju un lai tiktu sagatavoti ieteikumi par vienveidības nodrošināšanu Harmonizētās sistēmas interpretācijā un piemērošanā. |
| --- | --- |

(2)

Ievērojot HS konvencijas 7. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktu, HSK cita starpā ir atbildīga par to, lai tiktu sagatavoti skaidrojumi, klasifikācijas atzinumi, citi padomi par Harmonizētās sistēmas interpretāciju un lai tiktu sagatavoti ieteikumi par vienveidības nodrošināšanu Harmonizētās sistēmas interpretācijā un piemērošanā.

| (3) | Sagaidāms, ka HSK savā 2020. gada septembra sesijā lems par klasifikācijas atzinumiem, klasifikācijas lēmumiem, skaidrojumu grozījumiem vai citiem padomiem par Harmonizētās sistēmas interpretāciju un lems par ieteikumiem par vienveidības nodrošināšanu HS konvencijā paredzētās Harmonizētās sistēmas interpretācijā. |
| --- | --- |

(3)

Sagaidāms, ka HSK savā 2020. gada septembra sesijā lems par klasifikācijas atzinumiem, klasifikācijas lēmumiem, skaidrojumu grozījumiem vai citiem padomiem par Harmonizētās sistēmas interpretāciju un lems par ieteikumiem par vienveidības nodrošināšanu HS konvencijā paredzētās Harmonizētās sistēmas interpretācijā.

| (4) | Ir svarīgi atgādināt, ka saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas iedibināto judikatūru, juridiskās noteiktības labad un lai atvieglotu pārbaudes, izšķirošais preču klasifikācijas kritērijs muitas vajadzībām parasti ir jāmeklē to objektīvi raksturojošajās pazīmēs un īpašībās, kas noteiktas attiecīgās muitas nomenklatūras pozīcijas tekstā, kā arī attiecīgās sadaļas un nodaļas piezīmēs. |
| --- | --- |

(4)

Ir svarīgi atgādināt, ka saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas iedibināto judikatūru, juridiskās noteiktības labad un lai atvieglotu pārbaudes, izšķirošais preču klasifikācijas kritērijs muitas vajadzībām parasti ir jāmeklē to objektīvi raksturojošajās pazīmēs un īpašībās, kas noteiktas attiecīgās muitas nomenklatūras pozīcijas tekstā, kā arī attiecīgās sadaļas un nodaļas piezīmēs.

| (5) | Sakarā ar klasifikācijas atzinumiem, klasifikācijas lēmumiem, skaidrojumu grozījumiem un citiem padomiem par Harmonizētās sistēmas interpretāciju un sakarā ar ieteikumiem par vienveidības nodrošināšanu HS konvencijā paredzētās Harmonizētās sistēmas interpretācijā ir lietderīgi noteikt nostāju, kas jāieņem Savienības vārdā, jo pēc to pieņemšanas minētie klasifikācijas atzinumi un daži no minētajiem klasifikācijas lēmumiem un skaidrojumu grozījumiem tiks publicēti Komisijas paziņojumā, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 952/2013 (4) 34. panta 7. punkta a) apakšpunkta iii) punktā, un kļūs piemērojami visās dalībvalstīs. Nostāja tiks pausta HSK. |
| --- | --- |

(5)

Sakarā ar klasifikācijas atzinumiem, klasifikācijas lēmumiem, skaidrojumu grozījumiem un citiem padomiem par Harmonizētās sistēmas interpretāciju un sakarā ar ieteikumiem par vienveidības nodrošināšanu HS konvencijā paredzētās Harmonizētās sistēmas interpretācijā ir lietderīgi noteikt nostāju, kas jāieņem Savienības vārdā, jo pēc to pieņemšanas minētie klasifikācijas atzinumi un daži no minētajiem klasifikācijas lēmumiem un skaidrojumu grozījumiem tiks publicēti Komisijas paziņojumā, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 952/2013 (4) 34. panta 7. punkta a) apakšpunkta iii) punktā, un kļūs piemērojami visās dalībvalstīs. Nostāja tiks pausta HSK.

| (6) | Šis lēmums papildina Padomes Lēmumu (ES) 2020/1410 (5), |
| --- | --- |

(6)

Šis lēmums papildina Padomes Lēmumu (ES) 2020/1410 (5),

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostāja, kas Savienības vārdā ir jāieņem Pasaules Muitas organizācijas Harmonizētās sistēmas komitejas 66. sesijā attiecībā uz skaidrojumu, klasifikācijas atzinumu un citu padomu par Harmonizētās sistēmas interpretāciju apstiprināšanu un attiecībā uz ieteikumu apstiprināšanu par vienveidības nodrošināšanu Harmonizētās sistēmas konvencijā paredzētās Harmonizētās sistēmas interpretācijā, ir izklāstīta pielikumā.

2. pants

Par nelielām tehniskām izmaiņām 1. pantā minētajā nostājā Savienības pārstāvji var vienoties bez jauna Padomes lēmuma.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2020. gada 12. oktobrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  Padomes Lēmums 87/369/EEK (1987. gada 7. aprīlis) par noslēgto Starptautisko konvenciju par preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu un tās grozījumu protokolu (OV L 198, 20.7.1987., 1. lpp.).

1

(2)  
  OV L 198, 20.7.1987., 3. lpp.

2

(3)  Starptautiskās preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizētās sistēmas konvencijas grozījumu protokols (OV L 198, 20.7.1987., 11. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 952/2013 (2013. gada 9. oktobris), ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.).

4

(5)  Padomes Lēmums (ES) 2020/1410 (2020. gada 25. septembris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Muitas organizācijas Harmonizētās sistēmas komitejas 66. sesijā attiecībā uz klasifikācijas atzinumu, klasifikācijas lēmumu, Harmonizētās sistēmas skaidrojumu grozījumu vai citu padomu par Harmonizētās sistēmas interpretāciju iecerēto pieņemšanu un attiecībā uz ieteikumu pieņemšanu par vienveidības nodrošināšanu Harmonizētās sistēmas konvencijā paredzētās Harmonizētās sistēmas interpretācijā (OV L 327, 8.10.2020., 1. lpp.).

5

---

PIELIKUMS

Šis pielikums papildina Lēmuma (ES) 2020/1410 pielikumu.

II.2.

Attiecībā uz atbilstības tabulu apakšpozīcijām 4 407,13 un 4 407,14 (jaukta E-P-B (egles, priedes un baltegles) un hemlokegles un baltegles (rietumu hemlokegles un baltegles) izcelsme) Savienība atbalsta atbilstības, ko PMO sekretariāts ierosinājis dokumenta NC2753 20. punktā.

Attiecībā uz atbilstības tabulu apakšpozīcijai 4 418,83 (I sijas) Savienība atbalsta atbilstības, ko Japāna ierosinājusi dokumenta NC2753 14. punktā.

Attiecībā uz atbilstības tabulu apakšpozīcijai 7 019,71 (plīvuri/plāni stikla šķiedras šķiedrojumi) Savienība norāda, ka vienīgais pārvietojums no HS 2017 būtu no apakšpozīcijas 7 019,32.

Attiecībā uz atbilstības tabulu apakšpozīcijām 8 462,62 un 8 462,63 (veidkalšanas mašīnas) Savienība atbalsta to, ka tiek saglabātas visas HS 2017 minētās apakšpozīcijas, kuras ierosināts pārvietot, tostarp kvadrātiekavās esošās apakšpozīcijas.

Attiecībā uz atbilstības tabulu apakšpozīcijai 8 519,81 (telefonu automātiskie atbildētāji) Savienība atbalsta PMO sekretariāta priekšlikumu dokumenta NC2704 26. punktā.

Attiecībā uz atbilstības tabulu apakšpozīcijai 8 539,51 (LED) Savienība atbalsta PMO sekretariāta secinājumu dokumenta NC2704 24. punktā.

Attiecībā uz atbilstības tabulu jaunajai apakšpozīcijai 8 541,51 (uz pusvadītājiem balstīti pārveidotāji) Savienība norāda, ka HS 2017 versijā to daļas netiek klasificētas atsevišķi. Tāpēc papildu pārvietojumi nav vajadzīgi.

Attiecībā uz atbilstības tabulu apakšpozīcijai 88.06 (bezpilota gaisa kuģi) Savienība atbalsta i) variantu dokumenta NC2704 25. punktā.

Visbeidzot, Savienība atbalsta dažu redakcionālu kļūdu labošanu I un II korelācijas tabulas projektā, kā izklāstīts dokumenta NC2753 pielikumā.

III.4.

Savienība HS 2022 klasificētu šos trīs ražojumus jaunajā apakšpozīcijā 9 705,31. Savienība atzīmē, ka gan Kanāda, gan PMO sekretariāts atbalsta Savienības priekšlikumu no HS skaidrojumu par pozīciju 97.05 jaunās (A) daļas 4. punkta otrās rindkopas svītrot norādi “
  coins generally known in the trade as ‘ancients’ or ‘ancient coins’

  ” (“monētas, kas nozarē plaši pazīstamas kā “senas” vai “senas monētas”
  ”).

III.5.

Savienība atbalsta priekšlikumu grozīt HS skaidrojumus, kuros noteikts, ka 3D printeru kasetnes ar elektroniskiem komponentiem vai mehāniskiem mehānismiem būtu jāklasificē kā 3D printeru daļas.

Savienība klasificētu gan dokumentos NC2712, gan NC2755 uzrādītos ražojumus HS 2022 pozīcijā 84.85 kā 3D printeru daļas, ņemot vērā savienošanai ar 3D printeri paredzēto elektronisko komponentu klātbūtni.

III.7.

HS pārskatīšanas apakškomitejas 57. sesijas ziņojums (Dok. NR1434)

III.8.

| a) | C/4. un D/8. pielikums – skaidrojumu grozījumi (HS 2022) (VI iedaļa) |
| --- | --- |

a)

C/4. un D/8. pielikums – skaidrojumu grozījumi (HS 2022) (VI iedaļa)

| b) | C/5., D/9. un D/22. pielikums – skaidrojumu grozījumi (HS 2022) (VII iedaļa) |
| --- | --- |

b)

C/5., D/9. un D/22. pielikums – skaidrojumu grozījumi (HS 2022) (VII iedaļa)

| c) | C/8. un D/12. pielikums – skaidrojumu grozījumi, kas izriet no 2019. gada 28. jūnija ieteikuma atbilstīgi 16. pantam (XIII iedaļa) |
| --- | --- |

c)

C/8. un D/12. pielikums – skaidrojumu grozījumi, kas izriet no 2019. gada 28. jūnija ieteikuma atbilstīgi 16. pantam (XIII iedaļa)

| d) | C/13. un D/17. pielikums – skaidrojumu grozījumi, kas izriet no 2019. gada 28. jūnija ieteikuma atbilstīgi 16. pantam (XX iedaļa) |
| --- | --- |

d)

C/13. un D/17. pielikums – skaidrojumu grozījumi, kas izriet no 2019. gada 28. jūnija ieteikuma atbilstīgi 16. pantam (XX iedaļa)

| e) | C/14. un D/18. pielikums – iespējami grozījumi skaidrojumos attiecībā uz konkrētām atrakciju parka iekārtām (Amerikas Savienoto Valstu priekšlikums)
  Savienība piekrīt visiem minētajos dokumentos ierosinātajiem grozījumiem. |
| --- | --- |

e)

C/14. un D/18. pielikums – iespējami grozījumi skaidrojumos attiecībā uz konkrētām atrakciju parka iekārtām (Amerikas Savienoto Valstu priekšlikums)

Savienība piekrīt visiem minētajos dokumentos ierosinātajiem grozījumiem.

| f) | C/1. un D/5. pielikums – iespējami grozījumi skaidrojumos par pozīciju 15.09 attiecībā uz citādām neapstrādātām olīveļļām un pozīciju 15.15 attiecībā uz mikrobu tauku un eļļu piemēriem
  Attiecībā uz HS skaidrojumiem par pozīciju 15.09 Savienība atbalsta Savienības priekšlikumu (2. variants) un jauno Kanādas priekšlikumu (3. variants). (D) punkta 2. apakšpunktā Savienība atbalsta vārda “
  or
  ” (“vai”) lietošanu vārdu “
  and/or
  ” (“un/vai”) vietā (2. variants).
  Attiecībā uz HS skaidrojumiem par pozīciju 15.15 Savienība atbalsta izteiciena “
  single cell organism
  ” (“vienas šūnas organisms”) izmantošanu (1. variants) un vārda “
  or
  ” (“vai”) lietošanu vārdu “
  and/or
  ” (“un/vai”) vietā (2. variants). Piemērā a) un b) Savienība atbalsta izteiciena “
  obtained from
  ” (“iegūts no”) izmantošanu (2. variants). |
| --- | --- |

f)

C/1. un D/5. pielikums – iespējami grozījumi skaidrojumos par pozīciju 15.09 attiecībā uz citādām neapstrādātām olīveļļām un pozīciju 15.15 attiecībā uz mikrobu tauku un eļļu piemēriem

Attiecībā uz HS skaidrojumiem par pozīciju 15.09 Savienība atbalsta Savienības priekšlikumu (2. variants) un jauno Kanādas priekšlikumu (3. variants). (D) punkta 2. apakšpunktā Savienība atbalsta vārda “
  or
  ” (“vai”) lietošanu vārdu “
  and/or
  ” (“un/vai”) vietā (2. variants).

Attiecībā uz HS skaidrojumiem par pozīciju 15.15 Savienība atbalsta izteiciena “
  single cell organism
  ” (“vienas šūnas organisms”) izmantošanu (1. variants) un vārda “
  or
  ” (“vai”) lietošanu vārdu “
  and/or
  ” (“un/vai”) vietā (2. variants). Piemērā a) un b) Savienība atbalsta izteiciena “
  obtained from
  ” (“iegūts no”) izmantošanu (2. variants).

| g) | C/3. un D/7. pielikums – iespējami grozījumi skaidrojumos attiecībā uz “placebos” (“placebo”) un “double-blinded clinical trial kits” (“dubulti maskētiem klīnisko izmēģinājumu komplektiem”) pozīcijā 30.06 (Austrālijas pieprasījums)
  Attiecībā uz teikumu “
  The placebos of this heading also include [control vaccines] [controlled vaccines] [vaccines which are used as control substances and] that have been licensed for use in recognized clinical trials.
  ” (“Šīs pozīcijas placebo ietver arī [kontroles vakcīnas], [kontrolētas vakcīnas] [vakcīnas, kuras izmanto kā kontroles vielas un] kuras ir licencētas izmantošanai atzītos klīniskos izmēģinājumos”) Savienība neatbalsta šā teikuma pievienošanu HS skaidrojumu par pozīciju 30.06 tekstam 12. punktā, jo nav skaidrs, kāda veida vielas tajā aprakstītas. Ja citas Līgumslēdzējas puses nolemj to pievienot, Savienība atbalsta “
  vaccines which are used as control substances
  ” (“vakcīnas, kuras izmanto kā kontroles vielas”) (3. variants) vai, ja ir vajadzīga elastība, “
  control vaccines
  ” (“kontroles vakcīnas”) (1. variants).
  Attiecībā uz teikumu “
  [Active ingredients to be trialled can include herbal medicinal products [for therapeutic or prophylactic uses].]
  ” (“[Aktīvās vielas, ko paredzēts izmēģināt, var ietvert augu izcelsmes zāles [terapeitiskai vai profilaktiskai lietošanai].] Savienība saglabā elastību attiecībā uz tā pievienošanu tekstam, bet neatbalsta atvērtu piemēru sarakstu, kā to ierosinājušas Amerikas Savienotās Valstis. |
| --- | --- |

g)

C/3. un D/7. pielikums – iespējami grozījumi skaidrojumos attiecībā uz “placebos” (“placebo”) un “double-blinded clinical trial kits” (“dubulti maskētiem klīnisko izmēģinājumu komplektiem”) pozīcijā 30.06 (Austrālijas pieprasījums)

Attiecībā uz teikumu “
  The placebos of this heading also include [control vaccines] [controlled vaccines] [vaccines which are used as control substances and] that have been licensed for use in recognized clinical trials.
  ” (“Šīs pozīcijas placebo ietver arī [kontroles vakcīnas], [kontrolētas vakcīnas] [vakcīnas, kuras izmanto kā kontroles vielas un] kuras ir licencētas izmantošanai atzītos klīniskos izmēģinājumos”) Savienība neatbalsta šā teikuma pievienošanu HS skaidrojumu par pozīciju 30.06 tekstam 12. punktā, jo nav skaidrs, kāda veida vielas tajā aprakstītas. Ja citas Līgumslēdzējas puses nolemj to pievienot, Savienība atbalsta “
  vaccines which are used as control substances
  ” (“vakcīnas, kuras izmanto kā kontroles vielas”) (3. variants) vai, ja ir vajadzīga elastība, “
  control vaccines
  ” (“kontroles vakcīnas”) (1. variants).

Attiecībā uz teikumu “
  [Active ingredients to be trialled can include herbal medicinal products [for therapeutic or prophylactic uses].]
  ” (“[Aktīvās vielas, ko paredzēts izmēģināt, var ietvert augu izcelsmes zāles [terapeitiskai vai profilaktiskai lietošanai].] Savienība saglabā elastību attiecībā uz tā pievienošanu tekstam, bet neatbalsta atvērtu piemēru sarakstu, kā to ierosinājušas Amerikas Savienotās Valstis.

| h) | C/6. un D/10. pielikums – skaidrojumu grozījumi, kas izriet no 2019. gada 28. jūnija ieteikuma atbilstīgi 16. pantam (IX iedaļa)
  Savienība atbalsta priekšlikumu pievienot apakšpozīcijām 4 412,41, 4 412,42 un 4 412,49 apakšpozīciju skaidrojumus. Savienība pieprasa sīkāk analizēt un uzlabot ierosināto tekstu, lai tas atbilstu pašreizējai klasificēšanas praksei Savienībā (piemērs ir finiera orientācija). |
| --- | --- |

h)

C/6. un D/10. pielikums – skaidrojumu grozījumi, kas izriet no 2019. gada 28. jūnija ieteikuma atbilstīgi 16. pantam (IX iedaļa)

Savienība atbalsta priekšlikumu pievienot apakšpozīcijām 4 412,41, 4 412,42 un 4 412,49 apakšpozīciju skaidrojumus. Savienība pieprasa sīkāk analizēt un uzlabot ierosināto tekstu, lai tas atbilstu pašreizējai klasificēšanas praksei Savienībā (piemērs ir finiera orientācija).

| i) | C/7. un D/11. pielikums – skaidrojumu grozījumi, kas izriet no 2019. gada 28. jūnija ieteikuma atbilstīgi 16. pantam (XI un XII iedaļa)
  Savienība atbalsta “
  paraseismic wall covering
  ” (“pret zemestrīcēm noturīga sienu seguma”) un “
  geotextiles
  ” (“ģeotekstilmateriālu”) pievienošanu elektronisko tekstilizstrādājumu piemēru sarakstam. Tekstā par “
  geotextiles
  ” (“ģeotekstilmateriāliem”) Savienība atbalsta Savienības iepriekš ierosināto tekstu “
  a sensor made of fibres or at least being fully integrated in the fibres
  ” (“sensors, kas izgatavots no šķiedrām vai vismaz pilnībā integrēts šķiedrās”) (2. variants).
  Savienība atbalsta HS pārskatīšanas apakškomitejas apstiprināto tekstu provizorisku pieņemšanu. |
| --- | --- |

i)

C/7. un D/11. pielikums – skaidrojumu grozījumi, kas izriet no 2019. gada 28. jūnija ieteikuma atbilstīgi 16. pantam (XI un XII iedaļa)

Savienība atbalsta “
  paraseismic wall covering
  ” (“pret zemestrīcēm noturīga sienu seguma”) un “
  geotextiles
  ” (“ģeotekstilmateriālu”) pievienošanu elektronisko tekstilizstrādājumu piemēru sarakstam. Tekstā par “
  geotextiles
  ” (“ģeotekstilmateriāliem”) Savienība atbalsta Savienības iepriekš ierosināto tekstu “
  a sensor made of fibres or at least being fully integrated in the fibres
  ” (“sensors, kas izgatavots no šķiedrām vai vismaz pilnībā integrēts šķiedrās”) (2. variants).

Savienība atbalsta HS pārskatīšanas apakškomitejas apstiprināto tekstu provizorisku pieņemšanu.

| j) | C/12. un D/16. pielikums – skaidrojumu grozījumi, kas izriet no 2019. gada 28. jūnija ieteikuma atbilstīgi 16. pantam (XVII iedaļa)
  Savienība atbalsta HS skaidrojumu par pozīciju 88.06 3. rindkopas papildināšanu ar atsauci uz pastāvīgi integrētām kamerām ar nosacījumu, ka klasifikācijas atzinums, kurā drons ar integrētu kameru klasificēts pozīcijā 85.25, tiek pārskatīts un saskaņots ar HS 2022 un HS skaidrojumiem.
  Saistībā ar HS skaidrojumu par pozīciju 88.06 4. rindkopu Savienība atbalsta Ķīnas priekšlikumu ar Savienības ieviestajiem papildu tehniskajiem kritērijiem (otrais variants). |
| --- | --- |

j)

C/12. un D/16. pielikums – skaidrojumu grozījumi, kas izriet no 2019. gada 28. jūnija ieteikuma atbilstīgi 16. pantam (XVII iedaļa)

Savienība atbalsta HS skaidrojumu par pozīciju 88.06 3. rindkopas papildināšanu ar atsauci uz pastāvīgi integrētām kamerām ar nosacījumu, ka klasifikācijas atzinums, kurā drons ar integrētu kameru klasificēts pozīcijā 85.25, tiek pārskatīts un saskaņots ar HS 2022 un HS skaidrojumiem.

Saistībā ar HS skaidrojumu par pozīciju 88.06 4. rindkopu Savienība atbalsta Ķīnas priekšlikumu ar Savienības ieviestajiem papildu tehniskajiem kritērijiem (otrais variants).

| k) | C/15. un D/19. pielikums – iespējams grozījums skaidrojumos par 97. nodaļu attiecībā uz konkrētiem kultūras priekšmetiem (ASV priekšlikums)
  Savienība neatbalsta kā piemēru minēto preču sarakstu, jo tās ir ļoti specifiskas un ierobežotas, lai paskaidrotu to ražojumu tvērumu, kuri klasificējami apakšpozīcijā 9 705,10.
  Savienība arī atzīmē, ka sniegtās definīcijas un piemēri nedotu skaidrību par to, kā klasificēt, piemēram, “tradicionālos nacionālos tērpus” vai “vecos automobiļus”. |
| --- | --- |

k)

C/15. un D/19. pielikums – iespējams grozījums skaidrojumos par 97. nodaļu attiecībā uz konkrētiem kultūras priekšmetiem (ASV priekšlikums)

Savienība neatbalsta kā piemēru minēto preču sarakstu, jo tās ir ļoti specifiskas un ierobežotas, lai paskaidrotu to ražojumu tvērumu, kuri klasificējami apakšpozīcijā 9 705,10.

Savienība arī atzīmē, ka sniegtās definīcijas un piemēri nedotu skaidrību par to, kā klasificēt, piemēram, “tradicionālos nacionālos tērpus” vai “vecos automobiļus”.

| l) | C/16. un D/20. pielikums – VIN skaidrojumu grozījums (HS 2022)
  Savienība atbalsta PMO sekretariāta sākotnējo priekšlikumu (1. variants, izmantojot jēdzienu “
  merely
  ”(“tikai”), bet saglabājot elastību attiecībā uz frāzi “
  not further worked than
  ” (“nav tālāk apstrādāts kā”)) un lūdz saskaņot tekstus angļu un franču valodā. |
| --- | --- |

l)

C/16. un D/20. pielikums – VIN skaidrojumu grozījums (HS 2022)

Savienība atbalsta PMO sekretariāta sākotnējo priekšlikumu (1. variants, izmantojot jēdzienu “
  merely
  ”(“tikai”), bet saglabājot elastību attiecībā uz frāzi “
  not further worked than
  ” (“nav tālāk apstrādāts kā”)) un lūdz saskaņot tekstus angļu un franču valodā.

III.9.

Savienība piekrīt ierosinātajām izmaiņām jaunajā trešajā rindkopā attiecībā uz pozīciju 71.04 un jauna 3) punkta izveidei apakšpozīciju skaidrojumos par apakšpozīciju 7 104,91.

III.10.

Savienība klasificētu šo ražojumu pozīcijā 85.41.

---