# Euroopa Liidu L 426/2020

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 426 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 63. aastakäik17. detsember 2020 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 426

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

63. aastakäik17. detsember 2020

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/2114, 16. detsember 2020, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1008/2008 seoses maapealse teeninduse teenuste osutajate valimist käsitlevate erakorraliste meetmete ajutise pikendamisega COVID-19 pandeemia tagajärgede likvideerimiseks (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/2115, 16. detsember 2020, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1008/2008 seoses lennutegevuslube käsitlevate erakorraliste meetmete ajutise pikendamisega COVID-19 pandeemia tagajärgede likvideerimiseks (
  1
  ) | 4 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/2116, 16. detsember 2020, millega pikendatakse Escherichia coli ATCC 9637 abil toodetud L-histidiinmonovesinikkloriidmonohüdraadi lõhelaste söödalisandina kasutamise loa kehtivust ja laiendatakse selle kasutusala muudele kaladele ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 244/2007 (
  1
  ) | 7 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/2117, 16. detsember 2020, millega pikendatakse Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399 abil toodetud selenometioniini (uue nimetusega inaktiivne seleenpärm Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399) kõigi loomaliikide söödalisandina kasutamise loa kehtivust ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 900/2009 (
  1
  ) | 11 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/2118, 16. detsember 2020, millega pikendatakse Pediococcus pentosaceus DSM 16244 kõigi loomaliikide söödalisandina kasutamise loa kehtivust ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 514/2010 (
  1
  ) | 15 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/2119, 16. detsember 2020, millega pikendatakse luba kasutada sidrunhappe, sorbiinhappe, tümooli ja vanilliini preparaati kõigi (võõrutatud) sealiikide, broilerkanade, noorkanade, kõigi vähemlevinud linnuliikide nuum- ja noorlindude söödalisandina ning millega tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1117/2010 ja (EL) nr 849/2012 (loa hoidja Vetagro SpA) (
  1
  ) | 18 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/2120, 16. detsember 2020, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2016/1964 seoses loa andmisega montmorilloniit-illiidi preparaadi kasutamiseks kõigi loomaliikide söödalisandina (
  1
  ) | 22 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/2121, 16. detsember 2020, milles käsitletakse loa andmist Komagataella phaffii DSM 32854 abil toodetud 6-fütaasi preparaadi kasutamiseks kõigi kodulinnuliikide, dekoratiivlindude, põrsaste, nuumsigade, emiste ja vähem levinud sealiikide nuum- ja sugusigade söödalisandina (loa hoidja Huvepharma EOOD) (
  1
  ) | 28 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/2122, 16. detsember 2020, millega antakse 2021. aastaks piiramatu tollimaksuvaba pääs liitu Norrast pärit teatavate Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 510/2014 hõlmatud põllumajandussaaduste töötlemisel saadud kaupadele | 32 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2020/2123, 11. november 2020, millega tehakse Saksamaa Liitvabariigile ja Taani Kuningriigile Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/943 artikli 64 kohane erand seoses projektiga Kriegers Flak Combined Grid Solution
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 7948 all)

   (
  1
  ) | 35 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/2124 9. detsember 2020, millega jäetakse andmata liidu luba biotsiidiperele Contec Hydrogen Peroxide
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 8394 all) | 54 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/2125, 16. detsember 2020, millega tunnustatakse Nunavuti valitsust asutusena, kellel on lubatud välja anda dokumente, millega hülgetoodete liidu turule laskmise korral tõendatakse vastavust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1007/2009 | 56 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/2126, 16. detsember 2020, milles määratakse kindlaks liikmesriikidele aastaks eraldatud heitkogused ajavahemikul 2021–2030 vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/842 (
  1
  ) | 58 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/2127, 16. detsember 2020, millega muudetakse komisjoni rakendusotsust (EL) 2019/541 Singapuris heakskiidetud börside ja tunnustatud turukorraldajate suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalveraamistiku samaväärsuse kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 600/2014 (
  1
  ) | 65 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/2128, 16. detsember 2020, millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 9356 all)

   (
  1
  ) | 68 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/2114, 16. detsember 2020, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1008/2008 seoses maapealse teeninduse teenuste osutajate valimist käsitlevate erakorraliste meetmete ajutise pikendamisega COVID-19 pandeemia tagajärgede likvideerimiseks (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/2115, 16. detsember 2020, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1008/2008 seoses lennutegevuslube käsitlevate erakorraliste meetmete ajutise pikendamisega COVID-19 pandeemia tagajärgede likvideerimiseks (
  1
  )

1

4

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/2116, 16. detsember 2020, millega pikendatakse Escherichia coli ATCC 9637 abil toodetud L-histidiinmonovesinikkloriidmonohüdraadi lõhelaste söödalisandina kasutamise loa kehtivust ja laiendatakse selle kasutusala muudele kaladele ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 244/2007 (
  1
  )

Escherichia coli

1

7

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/2117, 16. detsember 2020, millega pikendatakse Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399 abil toodetud selenometioniini (uue nimetusega inaktiivne seleenpärm Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399) kõigi loomaliikide söödalisandina kasutamise loa kehtivust ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 900/2009 (
  1
  )

Saccharomyces cerevisiae

Saccharomyces cerevisiae

1

11

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/2118, 16. detsember 2020, millega pikendatakse Pediococcus pentosaceus DSM 16244 kõigi loomaliikide söödalisandina kasutamise loa kehtivust ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 514/2010 (
  1
  )

Pediococcus pentosaceus

1

15

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/2119, 16. detsember 2020, millega pikendatakse luba kasutada sidrunhappe, sorbiinhappe, tümooli ja vanilliini preparaati kõigi (võõrutatud) sealiikide, broilerkanade, noorkanade, kõigi vähemlevinud linnuliikide nuum- ja noorlindude söödalisandina ning millega tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1117/2010 ja (EL) nr 849/2012 (loa hoidja Vetagro SpA) (
  1
  )

1

18

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/2120, 16. detsember 2020, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2016/1964 seoses loa andmisega montmorilloniit-illiidi preparaadi kasutamiseks kõigi loomaliikide söödalisandina (
  1
  )

1

22

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/2121, 16. detsember 2020, milles käsitletakse loa andmist Komagataella phaffii DSM 32854 abil toodetud 6-fütaasi preparaadi kasutamiseks kõigi kodulinnuliikide, dekoratiivlindude, põrsaste, nuumsigade, emiste ja vähem levinud sealiikide nuum- ja sugusigade söödalisandina (loa hoidja Huvepharma EOOD) (
  1
  )

Komagataella phaffii

1

28

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/2122, 16. detsember 2020, millega antakse 2021. aastaks piiramatu tollimaksuvaba pääs liitu Norrast pärit teatavate Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 510/2014 hõlmatud põllumajandussaaduste töötlemisel saadud kaupadele

32

OTSUSED

*

Komisjoni otsus (EL) 2020/2123, 11. november 2020, millega tehakse Saksamaa Liitvabariigile ja Taani Kuningriigile Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/943 artikli 64 kohane erand seoses projektiga Kriegers Flak Combined Grid Solution
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 7948 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 7948 all)

1

35

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/2124 9. detsember 2020, millega jäetakse andmata liidu luba biotsiidiperele Contec Hydrogen Peroxide
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 8394 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 8394 all)

54

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/2125, 16. detsember 2020, millega tunnustatakse Nunavuti valitsust asutusena, kellel on lubatud välja anda dokumente, millega hülgetoodete liidu turule laskmise korral tõendatakse vastavust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1007/2009

56

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/2126, 16. detsember 2020, milles määratakse kindlaks liikmesriikidele aastaks eraldatud heitkogused ajavahemikul 2021–2030 vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/842 (
  1
  )

1

58

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/2127, 16. detsember 2020, millega muudetakse komisjoni rakendusotsust (EL) 2019/541 Singapuris heakskiidetud börside ja tunnustatud turukorraldajate suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalveraamistiku samaväärsuse kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 600/2014 (
  1
  )

1

65

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/2128, 16. detsember 2020, millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 9356 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 9356 all)

1

68

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 17.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 426/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 426/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2020/2114,

16. detsember 2020,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1008/2008 seoses maapealse teeninduse teenuste osutajate valimist käsitlevate erakorraliste meetmete ajutise pikendamisega COVID-19 pandeemia tagajärgede likvideerimiseks

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1008/2008 ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 24a lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | COVID-19 pandeemia tõttu on tekkinud olukord, kus lennuliiklus on nõudluse järsu languse ning liikmesriikide ja kolmandate riikide poolt pandeemia piiramiseks võetud otsemeetmete tõttu märkimisväärselt vähenenud. |
| --- | --- |

(1)

COVID-19 pandeemia tõttu on tekkinud olukord, kus lennuliiklus on nõudluse järsu languse ning liikmesriikide ja kolmandate riikide poolt pandeemia piiramiseks võetud otsemeetmete tõttu märkimisväärselt vähenenud.

| (2) | Kuna lennuettevõtja olukorda kontrollida ei saa, on sellest tingitud lennuteenuste vabatahtlik või kohustuslik tühistamine lennuettevõtja poolt vajalik reaktsioon tekkinud olukorrale. |
| --- | --- |

(2)

Kuna lennuettevõtja olukorda kontrollida ei saa, on sellest tingitud lennuteenuste vabatahtlik või kohustuslik tühistamine lennuettevõtja poolt vajalik reaktsioon tekkinud olukorrale.

| (3) | Maapealse teeninduse teenuste osutajad seisavad jätkuvalt silmitsi likviidsusprobleemidega, mis võivad tingida maapealse teeninduse teenuste peatamise. See omakorda võib kaasa tuua lennujaamateenuste piiramise või peatamise liidu lennujaamades. |
| --- | --- |

(3)

Maapealse teeninduse teenuste osutajad seisavad jätkuvalt silmitsi likviidsusprobleemidega, mis võivad tingida maapealse teeninduse teenuste peatamise. See omakorda võib kaasa tuua lennujaamateenuste piiramise või peatamise liidu lennujaamades.

| (4) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2020/696 (2) on ette nähtud, et lennujaama käitaja või liikmesriigi pädev asutus võib ajavahemikul 1. märtsist 2020 kuni 31. detsembrini 2020 juhul, kui maapealse teeninduse teenuse osutaja lõpetab oma tegevuse enne selle ajavahemiku lõppu, milleks ta välja valiti, valida maapealse teeninduse teenuse osutaja teenuste osutamiseks otse kuni kuueks kuuks või ajavahemikuks kuni 31. detsembrini 2020, olenevalt sellest, kumb ajavahemik on pikem. Määrusega (EL) 2020/696 anti komisjonile ka delegeeritud volitused eespool nimetatud ajavahemike pikendamiseks. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2020/696 (2) on ette nähtud, et lennujaama käitaja või liikmesriigi pädev asutus võib ajavahemikul 1. märtsist 2020 kuni 31. detsembrini 2020 juhul, kui maapealse teeninduse teenuse osutaja lõpetab oma tegevuse enne selle ajavahemiku lõppu, milleks ta välja valiti, valida maapealse teeninduse teenuse osutaja teenuste osutamiseks otse kuni kuueks kuuks või ajavahemikuks kuni 31. detsembrini 2020, olenevalt sellest, kumb ajavahemik on pikem. Määrusega (EL) 2020/696 anti komisjonile ka delegeeritud volitused eespool nimetatud ajavahemike pikendamiseks.

| (5) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1008/2008 artikli 24a lõikele 4 esitas komisjon 13. novembril 2020 Euroopa Parlamendile ja nõukogule kokkuvõtva aruande. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1008/2008 artikli 24a lõikele 4 esitas komisjon 13. novembril 2020 Euroopa Parlamendile ja nõukogule kokkuvõtva aruande.

| (6) | Komisjoni kokkuvõtvas aruandes juhitakse tähelepanu sellele, et vaatamata lennuliikluse mahu järkjärgulisele suurenemisele 2020. aasta aprillist kuni augustini, oli see 2020. aasta septembris 2019. aasta sama perioodiga võrreldes siiski oluliselt väiksem. Eurocontroli andmete kohaselt oli lennuliikluse maht 25. novembril 2020 võrreldes 25. novembriga 2019 kahanenud 63 %. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni kokkuvõtvas aruandes juhitakse tähelepanu sellele, et vaatamata lennuliikluse mahu järkjärgulisele suurenemisele 2020. aasta aprillist kuni augustini, oli see 2020. aasta septembris 2019. aasta sama perioodiga võrreldes siiski oluliselt väiksem. Eurocontroli andmete kohaselt oli lennuliikluse maht 25. novembril 2020 võrreldes 25. novembriga 2019 kahanenud 63 %.

| (7) | Vaatamata sellele, et lennuliikluse mahu edasist taastumist on keeruline täpselt prognoosida, on alust eeldada, et lähitulevik muutusi ei too ning et sama olukord kestab kuni 2021. aasta detsembrini. Eurocontroli viimane lennuliikluse prognoos, mis koostati 2020. septembris, annab alust arvata, et 2021. aasta veebruaris on lennuliikluse maht 2020. aasta veebruariga võrreldes 50 % väiksem (eeldusel, et liikmesriigid ei kohalda käitamisprotseduuride kehtestamise ja riiklike piirangute kaotamise suhtes kooskõlastatud lähenemisviisi). Maailma Terviseorganisatsiooni andmed näitavad, et 22. novembri 2020. aasta seisuga oli nädalas registreeritud COVID-19 juhtumite arv Euroopas 1,77 miljonit (44 % kogu maailmas registreeritud uutest juhtumitest), mida on oluliselt rohkem kui 2020. aasta kevadel. Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse andmed näitavad, et 14 päeva teatatud juhtumite suhtarv on Euroopa Majanduspiirkonnas ja Ühendkuningriigis alates 2020. aasta suvest pidevalt suurenenud. 22. novembril 2020 avaldatud iganädalase seirearuande kohaselt oli teatatud juhtumite määr 549 juhtumit (riikide lõikes 58–1 186 juhtumit) 100 000 elaniku kohta. |
| --- | --- |

(7)

Vaatamata sellele, et lennuliikluse mahu edasist taastumist on keeruline täpselt prognoosida, on alust eeldada, et lähitulevik muutusi ei too ning et sama olukord kestab kuni 2021. aasta detsembrini. Eurocontroli viimane lennuliikluse prognoos, mis koostati 2020. septembris, annab alust arvata, et 2021. aasta veebruaris on lennuliikluse maht 2020. aasta veebruariga võrreldes 50 % väiksem (eeldusel, et liikmesriigid ei kohalda käitamisprotseduuride kehtestamise ja riiklike piirangute kaotamise suhtes kooskõlastatud lähenemisviisi). Maailma Terviseorganisatsiooni andmed näitavad, et 22. novembri 2020. aasta seisuga oli nädalas registreeritud COVID-19 juhtumite arv Euroopas 1,77 miljonit (44 % kogu maailmas registreeritud uutest juhtumitest), mida on oluliselt rohkem kui 2020. aasta kevadel. Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse andmed näitavad, et 14 päeva teatatud juhtumite suhtarv on Euroopa Majanduspiirkonnas ja Ühendkuningriigis alates 2020. aasta suvest pidevalt suurenenud. 22. novembril 2020 avaldatud iganädalase seirearuande kohaselt oli teatatud juhtumite määr 549 juhtumit (riikide lõikes 58–1 186 juhtumit) 100 000 elaniku kohta.

| (8) | On alust arvata, et lennuliikluse mahu pidev vähenemine tuleneb COVID-19 pandeemia mõjust. Kättesaadavad andmed tarbijate usalduse kohta seoses COVID-19 puhanguga näitavad, et kui 2020. aasta aprillis märkis ligikaudu 60 % vastanutest, et nad hakkava tõenäoliselt uuesti lennureise tegema mõne kuu jooksul pärast pandeemia vaibumist, siis 2020. aasta juunis langes see 45 %-le. Seega näitavad kättesaadavad andmed selgelt seost COVID-19 pandeemia ja tarbijate nõudluse vahel lennuliikluse järele ning ei ole toimunud ühtegi muud sündmust, millega saaks põhjendada nõudluse vähenemist lennutranspordi järele. |
| --- | --- |

(8)

On alust arvata, et lennuliikluse mahu pidev vähenemine tuleneb COVID-19 pandeemia mõjust. Kättesaadavad andmed tarbijate usalduse kohta seoses COVID-19 puhanguga näitavad, et kui 2020. aasta aprillis märkis ligikaudu 60 % vastanutest, et nad hakkava tõenäoliselt uuesti lennureise tegema mõne kuu jooksul pärast pandeemia vaibumist, siis 2020. aasta juunis langes see 45 %-le. Seega näitavad kättesaadavad andmed selgelt seost COVID-19 pandeemia ja tarbijate nõudluse vahel lennuliikluse järele ning ei ole toimunud ühtegi muud sündmust, millega saaks põhjendada nõudluse vähenemist lennutranspordi järele.

| (9) | Komisjoni kokkuvõtvast aruandest nähtub, et ka riiklikud ja kooskõlastamata piirangud, karantiininõuded ja testimismeetmed, mille liikmesriigid on kehtestanud vastuseks COVID-19 juhtumite kasvavale arvule Euroopas alates augusti keskpaigast ja millest sageli teatatakse väga lühikest aega ette, vähendavad tarbijate usaldust ja vähendavad nõudlust lennuliikluse järele. |
| --- | --- |

(9)

Komisjoni kokkuvõtvast aruandest nähtub, et ka riiklikud ja kooskõlastamata piirangud, karantiininõuded ja testimismeetmed, mille liikmesriigid on kehtestanud vastuseks COVID-19 juhtumite kasvavale arvule Euroopas alates augusti keskpaigast ja millest sageli teatatakse väga lühikest aega ette, vähendavad tarbijate usaldust ja vähendavad nõudlust lennuliikluse järele.

| (10) | Võttes arvesse lennubroneeringute äärmiselt madalat taset, eespool nimetatud epidemioloogilisi ja lennuliiklusega seotud prognoose ning ebakindlust ja prognoosimatust seoses riiklike meetmetega, mille eesmärk on COVID-19 pandeemia leviku piiramine, on mõistlik eeldada, et COVID-19 pandeemiast tingitud lennuliikluse ja reisijate nõudluse madal tase püsib kogu 2021. aasta jooksul. COVIDi-eelsele lennuliiklustasemele taastumist ei ole oodata mitu aastat. Praegu on siiski liiga vara järeldada, kas lennuliikluse mahu vähenemine jätkub sama olulisel määral ka pärast 2021. aastat. |
| --- | --- |

(10)

Võttes arvesse lennubroneeringute äärmiselt madalat taset, eespool nimetatud epidemioloogilisi ja lennuliiklusega seotud prognoose ning ebakindlust ja prognoosimatust seoses riiklike meetmetega, mille eesmärk on COVID-19 pandeemia leviku piiramine, on mõistlik eeldada, et COVID-19 pandeemiast tingitud lennuliikluse ja reisijate nõudluse madal tase püsib kogu 2021. aasta jooksul. COVIDi-eelsele lennuliiklustasemele taastumist ei ole oodata mitu aastat. Praegu on siiski liiga vara järeldada, kas lennuliikluse mahu vähenemine jätkub sama olulisel määral ka pärast 2021. aastat.

| (11) | COVID-19 pandeemia ja sellest tulenev lennuliikluse vähenemine on maapealse teeninduse ettevõtjaid rängalt mõjutanud. Pandeemia algusest saadik oluliselt vähenenud lendude arv on negatiivselt mõjutanud nende tulusid, mis saadakse maapealse teeninduse teenuste osutamisest liidu lennujaamades. Paljud maapealse teeninduse teenuste osutajad on seega sattunud rahalistesse raskustesse ning mitmed neist on juba alustanud ümberkorraldamist, saanud toetust riiklikust päästepaketist või lõpetanud tegevuse. |
| --- | --- |

(11)

COVID-19 pandeemia ja sellest tulenev lennuliikluse vähenemine on maapealse teeninduse ettevõtjaid rängalt mõjutanud. Pandeemia algusest saadik oluliselt vähenenud lendude arv on negatiivselt mõjutanud nende tulusid, mis saadakse maapealse teeninduse teenuste osutamisest liidu lennujaamades. Paljud maapealse teeninduse teenuste osutajad on seega sattunud rahalistesse raskustesse ning mitmed neist on juba alustanud ümberkorraldamist, saanud toetust riiklikust päästepaketist või lõpetanud tegevuse.

| (12) | Lähikuude lennuliiklusmahu prognooside põhjal on tõenäoline, et 2021. aastal teenindatavate lendude piiratud arvu tõttu valitsevad maapealse teeninduse sektoris ka edaspidi keerulised turutingimused. Lennuliikluse mahtu iseloomustav negatiivne suundumus halvendab tõenäoliselt veelgi maapealse teeninduse teenuste osutajate rasket finantsolukorda, millega kaasneb uute pankrottide oht. Sellises olukorras on tõenäoline, et lennujaamades, kus maapealse teeninduse teenuse osutajate arv on piiratud, lõpetab varasemast veelgi rohkem teenuseosutajad oma tegevuse enne selle ajavahemiku lõppu, milleks nad välja valiti. See võib viia maapealse teeninduse teenuste ootamatu katkemiseni nendes lennujaamades, enne kui direktiivi 96/67/EÜ artikli 11 lõikes 1 sätestatud menetluse kohaselt saab valida uue teenuseosutaja. |
| --- | --- |

(12)

Lähikuude lennuliiklusmahu prognooside põhjal on tõenäoline, et 2021. aastal teenindatavate lendude piiratud arvu tõttu valitsevad maapealse teeninduse sektoris ka edaspidi keerulised turutingimused. Lennuliikluse mahtu iseloomustav negatiivne suundumus halvendab tõenäoliselt veelgi maapealse teeninduse teenuste osutajate rasket finantsolukorda, millega kaasneb uute pankrottide oht. Sellises olukorras on tõenäoline, et lennujaamades, kus maapealse teeninduse teenuse osutajate arv on piiratud, lõpetab varasemast veelgi rohkem teenuseosutajad oma tegevuse enne selle ajavahemiku lõppu, milleks nad välja valiti. See võib viia maapealse teeninduse teenuste ootamatu katkemiseni nendes lennujaamades, enne kui direktiivi 96/67/EÜ artikli 11 lõikes 1 sätestatud menetluse kohaselt saab valida uue teenuseosutaja.

| (13) | Seepärast on asjakohane pikendada määruse (EÜ) nr 1008/2008 artikli 24a lõikes 2 sätestatud erandi kehtivusaega 1. märtsist 2020 kuni 31. detsembrini 2021. |
| --- | --- |

(13)

Seepärast on asjakohane pikendada määruse (EÜ) nr 1008/2008 artikli 24a lõikes 2 sätestatud erandi kehtivusaega 1. märtsist 2020 kuni 31. detsembrini 2021.

| (14) | Selleks et vältida õiguskindlusetust, eelkõige lennujaama käitajate ja liikmesriigi pädeva asutuse puhul, tuleks käesolev määrus vastu võtta määruse (EÜ) nr 1008/2008 artiklis 25b sätestatud kiirmenetluse kohaselt ning see peaks jõustuma viivitamata järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, |
| --- | --- |

(14)

Selleks et vältida õiguskindlusetust, eelkõige lennujaama käitajate ja liikmesriigi pädeva asutuse puhul, tuleks käesolev määrus vastu võtta määruse (EÜ) nr 1008/2008 artiklis 25b sätestatud kiirmenetluse kohaselt ning see peaks jõustuma viivitamata järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1008/2008 artikli 24a lõige 2 asendatakse järgmisega:

| „2. | Erandina direktiivi 96/67/EÜ artikli 11 lõike 1 punktist e võib lennujaama käitaja või liikmesriigi pädev asutus ajavahemikul 1. märtsist 2020 kuni 31. detsembrini 2021 juhul, kui maapealse teeninduse teenuse osutaja lõpetab oma tegevuse enne selle ajavahemiku lõppu, milleks ta välja valiti, valida maapealse teeninduse teenuse osutaja teenuste osutamiseks otse kuni kuueks kuuks või kuni 31. detsembrini 2021, olenevalt sellest, kumb ajavahemik on pikem.“ |
| --- | --- |

„2.

Erandina direktiivi 96/67/EÜ artikli 11 lõike 1 punktist e võib lennujaama käitaja või liikmesriigi pädev asutus ajavahemikul 1. märtsist 2020 kuni 31. detsembrini 2021 juhul, kui maapealse teeninduse teenuse osutaja lõpetab oma tegevuse enne selle ajavahemiku lõppu, milleks ta välja valiti, valida maapealse teeninduse teenuse osutaja teenuste osutamiseks otse kuni kuueks kuuks või kuni 31. detsembrini 2021, olenevalt sellest, kumb ajavahemik on pikem.“

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. detsember 2020

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 293, 31.10.2008, lk 3.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 2020. aasta määrus (EL) 2020/696, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1008/2008 ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta seoses COVID-19 pandeemiaga (ELT L 165, 27.5.2020, lk 1).

2

---

| 17.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 426/4 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 426/4

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2020/2115,

16. detsember 2020,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1008/2008 seoses lennutegevuslube käsitlevate erakorraliste meetmete ajutise pikendamisega COVID-19 pandeemia tagajärgede likvideerimiseks

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1008/2008 ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 1b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | COVID-19 pandeemia tõttu on tekkinud olukord, kus lennuliiklus on nõudluse järsu languse ning liikmesriikide ja kolmandate riikide poolt pandeemia leviku piiramiseks võetud otsemeetmete tõttu märkimisväärselt vähenenud. |
| --- | --- |

(1)

COVID-19 pandeemia tõttu on tekkinud olukord, kus lennuliiklus on nõudluse järsu languse ning liikmesriikide ja kolmandate riikide poolt pandeemia leviku piiramiseks võetud otsemeetmete tõttu märkimisväärselt vähenenud.

| (2) | Kuna lennuettevõtja olukorda kontrollida ei saa, on sellest tingitud lennuteenuste vabatahtlik või kohustuslik tühistamine lennuettevõtja poolt vajalik reaktsioon tekkinud olukorrale. |
| --- | --- |

(2)

Kuna lennuettevõtja olukorda kontrollida ei saa, on sellest tingitud lennuteenuste vabatahtlik või kohustuslik tühistamine lennuettevõtja poolt vajalik reaktsioon tekkinud olukorrale.

| (3) | Liidu lennuettevõtjatel on jätkuvalt tõsised likviidsusprobleemid, mis võivad vastavalt määruse (EÜ) nr 1008/2008 artikli 9 lõikele 1 kaasa tuua lennutegevusloa peatamise või tühistamise või selle asendamise ajutise tegevusloaga, ilma et selleks oleks struktuurne majanduslik vajadus. Ajutise lennutegevusloa väljaandmine võib saata turule negatiivse signaali lennuettevõtja ellujäämisvõime kohta, mis omakorda süvendaks tema võimalikke finantsprobleeme, mis muudel asjaoludel oleksid ajutised. |
| --- | --- |

(3)

Liidu lennuettevõtjatel on jätkuvalt tõsised likviidsusprobleemid, mis võivad vastavalt määruse (EÜ) nr 1008/2008 artikli 9 lõikele 1 kaasa tuua lennutegevusloa peatamise või tühistamise või selle asendamise ajutise tegevusloaga, ilma et selleks oleks struktuurne majanduslik vajadus. Ajutise lennutegevusloa väljaandmine võib saata turule negatiivse signaali lennuettevõtja ellujäämisvõime kohta, mis omakorda süvendaks tema võimalikke finantsprobleeme, mis muudel asjaoludel oleksid ajutised.

| (4) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2020/696 (2) on liikmesriikide pädevatel asutustel lubatud jätta lennutegevusluba ajavahemikul 1. märtsist 2020 kuni 31. detsembrini 2020 läbi viidud finantssuutlikkuse hindamise põhjal peatamata või tühistamata, tingimusel et ohutus on tagatud ning et järgmise 12 kuu jooksul on piisav finantsiline ümberkujundamine reaalselt võimalik. Määrusega (EL) 2020/696 anti komisjonile ka delegeeritud volitused pikendada ajavahemikku 1. märts 2020 kuni 31. detsember 2020, millele on osutatud artikli 9 lõikes 1a. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2020/696 (2) on liikmesriikide pädevatel asutustel lubatud jätta lennutegevusluba ajavahemikul 1. märtsist 2020 kuni 31. detsembrini 2020 läbi viidud finantssuutlikkuse hindamise põhjal peatamata või tühistamata, tingimusel et ohutus on tagatud ning et järgmise 12 kuu jooksul on piisav finantsiline ümberkujundamine reaalselt võimalik. Määrusega (EL) 2020/696 anti komisjonile ka delegeeritud volitused pikendada ajavahemikku 1. märts 2020 kuni 31. detsember 2020, millele on osutatud artikli 9 lõikes 1a.

| (5) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1008/2008 artikli 9 lõikele 1c esitas komisjon 13. novembril 2020 Euroopa Parlamendile ja nõukogule kokkuvõtva aruande. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1008/2008 artikli 9 lõikele 1c esitas komisjon 13. novembril 2020 Euroopa Parlamendile ja nõukogule kokkuvõtva aruande.

| (6) | Komisjoni kokkuvõtvas aruandes juhitakse tähelepanu sellele, et vaatamata lennuliikluse mahu järkjärgulisele suurenemisele 2020. aasta aprillist kuni augustini, oli see 2020. aasta septembris 2019. aasta sama perioodiga võrreldes siiski oluliselt väiksem. Eurocontroli andmete kohaselt oli lennuliikluse maht 25. novembril 2020 võrreldes 25. novembriga 2019 kahanenud 63 %. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni kokkuvõtvas aruandes juhitakse tähelepanu sellele, et vaatamata lennuliikluse mahu järkjärgulisele suurenemisele 2020. aasta aprillist kuni augustini, oli see 2020. aasta septembris 2019. aasta sama perioodiga võrreldes siiski oluliselt väiksem. Eurocontroli andmete kohaselt oli lennuliikluse maht 25. novembril 2020 võrreldes 25. novembriga 2019 kahanenud 63 %.

| (7) | Vaatamata sellele, et lennuliikluse mahu edasist taastumist on keeruline täpselt prognoosida, on alust eeldada, et lähitulevik muutusi ei too ning et sama olukord kestab kuni 2021. aasta detsembrini. Eurocontroli viimane lennuliikluse prognoos, mis koostati 2020. septembris, annab alust arvata, et 2021. aasta veebruaris on lennuliikluse maht 2020. aasta veebruariga võrreldes 50 % väiksem (eeldusel, et liikmesriigid ei kohalda käitamisprotseduuride kehtestamise ja riiklike piirangute kaotamise suhtes kooskõlastatud lähenemisviisi). Maailma Terviseorganisatsiooni andmed näitavad, et 22. novembri 2020. aasta seisuga oli nädalas registreeritud COVID-19 juhtumite arv Euroopas 1,77 miljonit (44 % kogu maailmas registreeritud uutest juhtumitest), mida on 2020. aasta kevadega võrreldes oluliselt rohkem. Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse andmed näitavad, et 14 päeva teatatud juhtumite suhtarv on Euroopa Majanduspiirkonnas ja Ühendkuningriigis alates 2020. aasta suvest pidevalt suurenenud. 22. novembril 2020 avaldatud iganädalase seirearuande kohaselt oli teatatud juhtumite määr 549 juhtumit (riikide lõikes 58 – 1 186 juhtumit) 100 000 elaniku kohta. |
| --- | --- |

(7)

Vaatamata sellele, et lennuliikluse mahu edasist taastumist on keeruline täpselt prognoosida, on alust eeldada, et lähitulevik muutusi ei too ning et sama olukord kestab kuni 2021. aasta detsembrini. Eurocontroli viimane lennuliikluse prognoos, mis koostati 2020. septembris, annab alust arvata, et 2021. aasta veebruaris on lennuliikluse maht 2020. aasta veebruariga võrreldes 50 % väiksem (eeldusel, et liikmesriigid ei kohalda käitamisprotseduuride kehtestamise ja riiklike piirangute kaotamise suhtes kooskõlastatud lähenemisviisi). Maailma Terviseorganisatsiooni andmed näitavad, et 22. novembri 2020. aasta seisuga oli nädalas registreeritud COVID-19 juhtumite arv Euroopas 1,77 miljonit (44 % kogu maailmas registreeritud uutest juhtumitest), mida on 2020. aasta kevadega võrreldes oluliselt rohkem. Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse andmed näitavad, et 14 päeva teatatud juhtumite suhtarv on Euroopa Majanduspiirkonnas ja Ühendkuningriigis alates 2020. aasta suvest pidevalt suurenenud. 22. novembril 2020 avaldatud iganädalase seirearuande kohaselt oli teatatud juhtumite määr 549 juhtumit (riikide lõikes 58 – 1 186 juhtumit) 100 000 elaniku kohta.

| (8) | On alust arvata, et lennuliikluse mahu pidev vähenemine tuleneb COVID-19 pandeemia mõjust. Kättesaadavad andmed tarbijate usalduse kohta seoses COVID-19 puhanguga näitavad, et kui 2020. aasta aprillis märkis ligikaudu 60 % vastanutest, et nad hakkava tõenäoliselt uuesti lennureise tegema mõne kuu jooksul pärast pandeemia vaibumist, siis 2020. aasta juunis langes see 45 %-le. Seega näitavad kättesaadavad andmed selgelt seost COVID-19 pandeemia ja tarbijate nõudluse vahel lennuliikluse järele ning ei ole toimunud ühtegi muud sündmust, millega saaks põhjendada nõudluse vähenemist lennutranspordi järele. |
| --- | --- |

(8)

On alust arvata, et lennuliikluse mahu pidev vähenemine tuleneb COVID-19 pandeemia mõjust. Kättesaadavad andmed tarbijate usalduse kohta seoses COVID-19 puhanguga näitavad, et kui 2020. aasta aprillis märkis ligikaudu 60 % vastanutest, et nad hakkava tõenäoliselt uuesti lennureise tegema mõne kuu jooksul pärast pandeemia vaibumist, siis 2020. aasta juunis langes see 45 %-le. Seega näitavad kättesaadavad andmed selgelt seost COVID-19 pandeemia ja tarbijate nõudluse vahel lennuliikluse järele ning ei ole toimunud ühtegi muud sündmust, millega saaks põhjendada nõudluse vähenemist lennutranspordi järele.

| (9) | Komisjoni kokkuvõtvast aruandest nähtub, et ka riiklikud ja kooskõlastamata piirangud, karantiininõuded ja testimismeetmed, mille liikmesriigid on alates augusti keskpaigast kehtestanud vastuseks uutele COVID-19 juhtumitele Euroopas ja millest sageli teatatakse väga lühikest aega ette, õõnestavad tarbijate usaldust ja vähendavad nõudlust lennuliikluse järele. |
| --- | --- |

(9)

Komisjoni kokkuvõtvast aruandest nähtub, et ka riiklikud ja kooskõlastamata piirangud, karantiininõuded ja testimismeetmed, mille liikmesriigid on alates augusti keskpaigast kehtestanud vastuseks uutele COVID-19 juhtumitele Euroopas ja millest sageli teatatakse väga lühikest aega ette, õõnestavad tarbijate usaldust ja vähendavad nõudlust lennuliikluse järele.

| (10) | Võttes arvesse lennubroneeringute äärmiselt madalat taset, eespool nimetatud epidemioloogilisi ja lennuliiklusega seotud prognoose ning ebakindlust ja prognoosimatust seoses riiklike meetmetega, mille eesmärk on COVID-19 pandeemia leviku piiramine, on mõistlik eeldada, et COVID-19 pandeemiast tingitud väike lennuliikluse maht ja reisijate vähene nõudlus selle järele jääb püsima kogu 2021. aastaks. COVIDi-eelsele lennuliiklustasemele taastumist ei ole oodata mitu aastat. Praegu on siiski liiga vara järeldada, kas lennuliikluse mahu vähenemine jätkub sama olulisel määral ka pärast 2021. aastat. |
| --- | --- |

(10)

Võttes arvesse lennubroneeringute äärmiselt madalat taset, eespool nimetatud epidemioloogilisi ja lennuliiklusega seotud prognoose ning ebakindlust ja prognoosimatust seoses riiklike meetmetega, mille eesmärk on COVID-19 pandeemia leviku piiramine, on mõistlik eeldada, et COVID-19 pandeemiast tingitud väike lennuliikluse maht ja reisijate vähene nõudlus selle järele jääb püsima kogu 2021. aastaks. COVIDi-eelsele lennuliiklustasemele taastumist ei ole oodata mitu aastat. Praegu on siiski liiga vara järeldada, kas lennuliikluse mahu vähenemine jätkub sama olulisel määral ka pärast 2021. aastat.

| (11) | Selline väike lennuliikluse maht ja reisijate vähene nõudlus selle järele võivad tekitada liidu ettevõtjate jaoks ajavahemikul 31. detsembrist 2020 kuni 31. detsember 2021 jätkuvaid likviidsusprobleeme, mis võivad viia nende lennutegevusloa peatamise või tühistamiseni või selle asendamiseni ajutise lennutegevusloaga, ilma et selleks oleks struktuuriline majanduslik vajadus. |
| --- | --- |

(11)

Selline väike lennuliikluse maht ja reisijate vähene nõudlus selle järele võivad tekitada liidu ettevõtjate jaoks ajavahemikul 31. detsembrist 2020 kuni 31. detsember 2021 jätkuvaid likviidsusprobleeme, mis võivad viia nende lennutegevusloa peatamise või tühistamiseni või selle asendamiseni ajutise lennutegevusloaga, ilma et selleks oleks struktuuriline majanduslik vajadus.

| (12) | Seepärast on asjakohane lubada lennutegevusluba väljaandvatel pädevatel asutustel jätta lennutegevusluba pikendatud ajavahemikul 1. märts 2020 kuni 31. detsember 2021 läbi viidud finantssuutlikkuse hindamiste põhjal peatamata või tühistamata, tingimusel et ohutus on tagatud ning et järgmise 12 kuu jooksul on piisav finantsiline ümberkujundamine reaalselt võimalik. Selle ajavahemiku lõpus tuleks liidu lennuettevõtjate suhtes kohaldada määruse (EÜ) nr 1008/2008 artikli 9 lõikes 1 sätestatud menetlust. |
| --- | --- |

(12)

Seepärast on asjakohane lubada lennutegevusluba väljaandvatel pädevatel asutustel jätta lennutegevusluba pikendatud ajavahemikul 1. märts 2020 kuni 31. detsember 2021 läbi viidud finantssuutlikkuse hindamiste põhjal peatamata või tühistamata, tingimusel et ohutus on tagatud ning et järgmise 12 kuu jooksul on piisav finantsiline ümberkujundamine reaalselt võimalik. Selle ajavahemiku lõpus tuleks liidu lennuettevõtjate suhtes kohaldada määruse (EÜ) nr 1008/2008 artikli 9 lõikes 1 sätestatud menetlust.

| (13) | Selleks et vältida õiguskindlusetust, eelkõige lennutegevusluba välja andvate asutuste ja lennuettevõtjate jaoks, tuleks käesolev määrus vastu võtta määruse (EÜ) nr 1008/2008 artiklis 25b sätestatud kiirmenetluse kohaselt ning see peaks jõustuma viivitamata järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, |
| --- | --- |

(13)

Selleks et vältida õiguskindlusetust, eelkõige lennutegevusluba välja andvate asutuste ja lennuettevõtjate jaoks, tuleks käesolev määrus vastu võtta määruse (EÜ) nr 1008/2008 artiklis 25b sätestatud kiirmenetluse kohaselt ning see peaks jõustuma viivitamata järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1008/2008 artikli 9 lõige 1a asendatakse järgmisega:

„1a.   Lõikes 1 osutatud hindamiste põhjal, mis viiakse läbi 1. märtsist 2020 kuni 31. detsembrini 2021, võib lennutegevusluba väljaandev pädev asutus otsustada enne kõnealuse ajavahemiku lõppu jätta liidu lennuettevõtjale antud lennutegevusluba peatamata või tühistamata, tingimusel et ohutus on tagatud ning et järgmise 12 kuu jooksul on piisav finantsiline ümberkujundamine reaalselt võimalik. Pädev asutus vaatab liidu lennuettevõtja tegevuse üle selle 12-kuulise ajavahemiku lõpus ja otsustab, kas lõike 1 alusel lennutegevusluba peatatakse või tühistatakse ning antakse välja ajutine lennutegevusluba.“

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. detsember 2020

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 293, 31.10.2008, lk 3.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 2020. aasta määrus (EL) 2020/696, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1008/2008 ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta seoses COVID-19 pandeemiaga (ELT L 165, 27.5.2020, lk 1).

2

---

| 17.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 426/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 426/7

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/2116,

16. detsember 2020,

millega pikendatakse Escherichia coli ATCC 9637 abil toodetud L-histidiinmonovesinikkloriidmonohüdraadi lõhelaste söödalisandina kasutamise loa kehtivust ja laiendatakse selle kasutusala muudele kaladele ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 244/2007

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise ja kehtivuse pikendamise alused ja kord. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise ja kehtivuse pikendamise alused ja kord.

| (2) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 244/2007 (2) anti kümneks aastaks luba kasutada Escherichia coli ATCC 9637 abil toodetud L-histidiinmonovesinikkloriidmonohüdraati lõhelaste söödalisandina. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 244/2007 (2) anti kümneks aastaks luba kasutada Escherichia coli ATCC 9637 abil toodetud L-histidiinmonovesinikkloriidmonohüdraati lõhelaste söödalisandina.

| (3) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 14 lõikega 1 esitati taotlus Escherichia coli ATCC 9637 abil toodetud L-histidiinmonovesinikkloriidmonohüdraadi loa kehtivuse pikendamiseks lõhelaste söödalisandina. Taotlusele olid lisatud kõnealuse määruse artikli 14 lõikes 2 nõutud üksikasjad ja dokumendid ning selles sisaldus soov muuta tüve nimetus järgmiseks: Escherichia coli NITE SD 00268. Lisaks taotleti eespool nimetatud määruse artikli 7 kohaselt kasutusala laiendamist ka muudele kaladele. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 14 lõikega 1 esitati taotlus Escherichia coli ATCC 9637 abil toodetud L-histidiinmonovesinikkloriidmonohüdraadi loa kehtivuse pikendamiseks lõhelaste söödalisandina. Taotlusele olid lisatud kõnealuse määruse artikli 14 lõikes 2 nõutud üksikasjad ja dokumendid ning selles sisaldus soov muuta tüve nimetus järgmiseks: Escherichia coli NITE SD 00268. Lisaks taotleti eespool nimetatud määruse artikli 7 kohaselt kasutusala laiendamist ka muudele kaladele. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid.

| (4) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 18. märtsi 2020. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud kasutustingimustel ei avalda Escherichia coli NITE SD 00268 abil toodetud L-histidiinmonovesinikkloriidmonohüdraat kahjulikku mõju loomade ja tarbijate tervisele ega keskkonnale, kui seda lisatakse koguses, mis vastab sihtliigi suhtes kehtestatud nõuetele. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et kuigi kõnealune söödalisand ei ole nahka ärritav, ei olnud võimalik järeldada, kas see võib sissehingamisel olla mürgine, silmi ärritav või nahka sensibiliseeriv. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et söödalisand on kalaliikide puhul tõhus aminohappe histidiini allikas. Toiduohutusmeti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Kõnealune amet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruanded söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodi kohta. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 18. märtsi 2020. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud kasutustingimustel ei avalda Escherichia coli NITE SD 00268 abil toodetud L-histidiinmonovesinikkloriidmonohüdraat kahjulikku mõju loomade ja tarbijate tervisele ega keskkonnale, kui seda lisatakse koguses, mis vastab sihtliigi suhtes kehtestatud nõuetele. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et kuigi kõnealune söödalisand ei ole nahka ärritav, ei olnud võimalik järeldada, kas see võib sissehingamisel olla mürgine, silmi ärritav või nahka sensibiliseeriv. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et söödalisand on kalaliikide puhul tõhus aminohappe histidiini allikas. Toiduohutusmeti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Kõnealune amet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruanded söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodi kohta.

| (5) | Escherichia coli NITE SD 00268 abil toodetud L-histidiinmonovesinikkloriidmonohüdraadi hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse söödalisandi kasutamiseks vastavalt käesoleva määruse lisas esitatud tingimustele. |
| --- | --- |

(5)

Escherichia coli NITE SD 00268 abil toodetud L-histidiinmonovesinikkloriidmonohüdraadi hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse söödalisandi kasutamiseks vastavalt käesoleva määruse lisas esitatud tingimustele.

| (6) | Seoses Escherichia coli ATCC 9637 abil toodetud L-histidiinmonovesinikkloriidmonohüdraadi söödalisandina kasutamise loa kehtivuse pikendamisega vastavalt käesoleva määruse lisas esitatud tingimustele tuleks määrus (EÜ) nr 244/2007 kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(6)

Seoses Escherichia coli ATCC 9637 abil toodetud L-histidiinmonovesinikkloriidmonohüdraadi söödalisandina kasutamise loa kehtivuse pikendamisega vastavalt käesoleva määruse lisas esitatud tingimustele tuleks määrus (EÜ) nr 244/2007 kehtetuks tunnistada.

| (7) | Kuna ohutusnõuetest ei tulene vajadust Escherichia coli ATCC 9637 abil toodetud L-histidiinmonovesinikkloriidmonohüdraadi lubamise tingimuste muudatusi viivitamatult kohaldada, on asjakohane näha ette üleminekuperiood, et huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi loa kehtivuse pikendamisest tulenevate uute nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(7)

Kuna ohutusnõuetest ei tulene vajadust Escherichia coli ATCC 9637 abil toodetud L-histidiinmonovesinikkloriidmonohüdraadi lubamise tingimuste muudatusi viivitamatult kohaldada, on asjakohane näha ette üleminekuperiood, et huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi loa kehtivuse pikendamisest tulenevate uute nõuete täitmiseks.

| (8) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Söödalisandite kategooriasse „toitainelised lisandid“ ja funktsionaalrühma „aminohapped, nende soolad ja analoogid“ kuuluva Escherichia coli ATCC 9637 abil toodetud L-histidiinmonovesinikkloriidmonohüdraadi loa kehtivust pikendatakse lisas sätestatud tingimustel.

Artikkel 2

1.   Escherichia coli ATCC 9637 abil toodetud L-histidiinmonovesinikkloriidmonohüdraati ja seda sisaldavaid eelsegusid, mis on toodetud ja märgistatud enne 6. juulit 2021 kooskõlas enne 6. jaanuari 2021 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule lasta ja kasutada olemasolevate varude ammendumiseni.

2.   Lõikes 1 nimetatud aineid sisaldavaid söödamaterjale ja segasööta, mis on toodetud ja märgistatud enne 6. jaanuari 2022 kooskõlas enne 6. jaanuari 2021 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule lasta ja kasutada kuni olemasolevate varude ammendumiseni, kui need on ette nähtud lõhelastele.

Artikkel 3

Määrus (EÜ) nr 244/2007 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. detsember 2020

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  Komisjoni 7. märtsi 2007. aasta määrus (EÜ) nr 244/2007 L-histidiinmonovesinikkloriidmonohüdraadi lubamise kohta söödalisandina (ELT L 73, 13.3.2007, lk 6).

2

(3)  EFSA Journal 2020; 18(4):6072.

3

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Loa hoidja nimi | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivuse lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sisaldus milligrammides 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta |
| Toitaineliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm Aminohapped, nende soolad ja analoogid. |
| 3c351 | – | L-histidiinmonovesinikkloriidmonohüdraat | Söödalisandi koostis

  Pulber, mis sisaldab vähemalt
  98 % L-histidiinmonovesinikkloriidmonohüdraati ja
  72 % histidiini ja
  mille maksimaalne histamiinisisaldus on 100 ppm | Merikogerlased | – | – | – | 1. | L-histidiinmonovesinikkloriidmonohüdraati võib turule lasta ja kasutada söödalisandina preparaadi kujul. |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Loa hoidja nimi

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivuse lõpp

Sisaldus milligrammides 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta

Toitaineliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm Aminohapped, nende soolad ja analoogid.

3c351

–

L-histidiinmonovesinikkloriidmonohüdraat

Söödalisandi koostis

Pulber, mis sisaldab vähemalt

98 % L-histidiinmonovesinikkloriidmonohüdraati ja

72 % histidiini ja

mille maksimaalne histamiinisisaldus on 100 ppm

Merikogerlased

–

–

–

1.

L-histidiinmonovesinikkloriidmonohüdraati võib turule lasta ja kasutada söödalisandina preparaadi kujul.

| 2. | Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel. |
| --- | --- |

2.

Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel.

| 3. | Söödalisandi ja eelsegu märgistusel tuleb märkida:






  — | „L-histidiinmonovesinikkloriidmonohüdraadi lisamine piirdub sihtlooma toitumisvajadustega, mis sõltuvad looma liigist, füsioloogilisest seisundist, jõudlustasemest, keskkonnatingimustest, muude aminohapete sisaldusest söödas ja olulistest mikroelementide nagu vase ja tsingi sisaldusest.“ |
| --- | --- | --- |

3.

Söödalisandi ja eelsegu märgistusel tuleb märkida:

—

„L-histidiinmonovesinikkloriidmonohüdraadi lisamine piirdub sihtlooma toitumisvajadustega, mis sõltuvad looma liigist, füsioloogilisest seisundist, jõudlustasemest, keskkonnatingimustest, muude aminohapete sisaldusest söödas ja olulistest mikroelementide nagu vase ja tsingi sisaldusest.“

| — | Histidiinisisaldus. |
| --- | --- |

—

Histidiinisisaldus.

| 4. | Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed silmade ja naha suhtes esinevate ning sissehingamisest tulenevate võimalike riskide suhtes. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid riske kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel asjakohaseid isikukaitsevahendeid. |
| --- | --- |

4.

Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed silmade ja naha suhtes esinevate ning sissehingamisest tulenevate võimalike riskide suhtes. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid riske kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel asjakohaseid isikukaitsevahendeid.

6. jaanuar 2031

Toimeaine kirjeldus

L-histidiinmonovesinikkloriidmonohüdraat, mis on saadud kääritamise teel Escherichia coli NITE SD 00268 abil

Keemiline valem: C3H3N2-CH2-CH(NH2)-COOH · HCl · H2O

CASi nr: 5934-29-2

EINECSi nr: 211-438-9

Analüüsimeetod
   (1)

Histidiinisisalduse määramiseks söödalisandis:

| — | kõrgefektiivne vedelikkromatograafia koos fotomeetrilise määramisega (HPLC-UV) |
| --- | --- |

—

kõrgefektiivne vedelikkromatograafia koos fotomeetrilise määramisega (HPLC-UV)

| — | ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja optilise määramisega (IEC-VIS/FLD) |
| --- | --- |

—

ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja optilise määramisega (IEC-VIS/FLD)

Histidiinisisalduse määramiseks eelsegus, söödamaterjalis ja segasöödas:

| — | ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja fotomeetrilise määramisega (IEC-VIS) – komisjoni määrus (EÜ) nr 152/2009 (III lisa F osa) |
| --- | --- |

—

ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ja fotomeetrilise määramisega (IEC-VIS) – komisjoni määrus (EÜ) nr 152/2009 (III lisa F osa)

Histamiinisisalduse määramiseks söödalisandis:

| — | kõrgefektiivne vedelikkromatograafia koos spektrofotomeetrilise määramisega (HPLC-UV) |
| --- | --- |

—

kõrgefektiivne vedelikkromatograafia koos spektrofotomeetrilise määramisega (HPLC-UV)

---

(1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil järgmisel aadressil: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 17.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 426/11 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 426/11

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/2117,

16. detsember 2020,

millega pikendatakse Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399 abil toodetud selenometioniini (uue nimetusega inaktiivne seleenpärm Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399) kõigi loomaliikide söödalisandina kasutamise loa kehtivust ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 900/2009

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise ja kehtivuse pikendamise alused ja kord. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise ja kehtivuse pikendamise alused ja kord.

| (2) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 900/2009 (2) on lubatud Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399 abil saadud selenometioniini kasutada kõigi loomaliikide söödalisandina kümme aastat. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 900/2009 (2) on lubatud Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399 abil saadud selenometioniini kasutada kõigi loomaliikide söödalisandina kümme aastat.

| (3) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 14 lõikega 1 on esitatud taotlus pikendada Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399 abil toodetud ja söödalisandite kategooriasse „toitainelised lisandid“ kuuluva selenometioniini kõigi loomaliikide söödalisandina kasutamise loa kehtivust. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 14 lõikes 2 nõutud andmed ja dokumendid. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 14 lõikega 1 on esitatud taotlus pikendada Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399 abil toodetud ja söödalisandite kategooriasse „toitainelised lisandid“ kuuluva selenometioniini kõigi loomaliikide söödalisandina kasutamise loa kehtivust. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 14 lõikes 2 nõutud andmed ja dokumendid.

| (4) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 7. mai 2020. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud kasutustingimustel ei avalda Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399 abil toodetud selenometioniin kahjulikku mõju loomade tervisele, tarbijate ohutusele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis samuti järeldusele, et kõnealust söödalisandit käsitatakse võimaliku naha ja hingamisteede sensibilisaatorina. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. Algse loa andmise aluseks olnud tõendid söödalisandi tõhususe kohta läbivad pikendamismenetluse. Ühtlasi soovitas toiduohutusamet muuta söödalisandi nimetust. Lisaks kinnitas toiduohutusamet määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimeetodi kohta. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 7. mai 2020. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud kasutustingimustel ei avalda Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399 abil toodetud selenometioniin kahjulikku mõju loomade tervisele, tarbijate ohutusele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis samuti järeldusele, et kõnealust söödalisandit käsitatakse võimaliku naha ja hingamisteede sensibilisaatorina. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. Algse loa andmise aluseks olnud tõendid söödalisandi tõhususe kohta läbivad pikendamismenetluse. Ühtlasi soovitas toiduohutusamet muuta söödalisandi nimetust. Lisaks kinnitas toiduohutusamet määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimeetodi kohta.

| (5) | Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399 abil toodetud selenometioniini hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks kõnealuse söödalisandi loa kehtivust pikendada. |
| --- | --- |

(5)

Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399 abil toodetud selenometioniini hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks kõnealuse söödalisandi loa kehtivust pikendada.

| (6) | Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399 abil toodetud selenometioniini söödalisandina kasutamise loa kehtivuse pikendamise tõttu tuleks määrus (EÜ) nr 900/2009 kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(6)

Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399 abil toodetud selenometioniini söödalisandina kasutamise loa kehtivuse pikendamise tõttu tuleks määrus (EÜ) nr 900/2009 kehtetuks tunnistada.

| (7) | Kuna ohutusnõuetest ei tulene vajadust Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399 abil toodetud selenometioniini lubamise tingimuste muudatusi viivitamatult kohaldada, on asjakohane näha ette üleminekuperiood, et huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi loa kehtivuse pikendamisest tulenevate uute nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(7)

Kuna ohutusnõuetest ei tulene vajadust Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399 abil toodetud selenometioniini lubamise tingimuste muudatusi viivitamatult kohaldada, on asjakohane näha ette üleminekuperiood, et huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi loa kehtivuse pikendamisest tulenevate uute nõuete täitmiseks.

| (8) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas kirjeldatud ning söödalisandite kategooriasse „toitainelised lisandid“ ja funktsionaalrühma „mikroelementide ühendid“ kuuluva söödalisandi loa kehtivust pikendatakse kõnealuses lisas sätestatud tingimustel.

Artikkel 2

1.   Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399 abil toodetud selenometioniini ja seda söödalisandit sisaldavaid eelsegusid, mis on toodetud ja märgistatud enne 6. juulit 2021 kooskõlas enne 6. jaanuari 2021 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule lasta ja kasutada olemasolevate varude ammendumiseni.

2.   Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399 abil toodetud selenometioniini sisaldavaid söödamaterjale ja segasööta, mis on toodetud ja märgistatud enne 6. jaanuari 2022 kooskõlas enne 6. jaanuari 2021 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule lasta ja kasutada kuni olemasolevate varude ammendumiseni, kui need on ette nähtud toiduloomadele.

3.   Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399 abil toodetud selenometioniini sisaldavaid söödamaterjale ja segasööta, mis on toodetud ja märgistatud enne 6. jaanuari 2023 kooskõlas enne 6. jaanuari 2021 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule lasta ja kasutada kuni olemasolevate varude ammendumiseni, kui need on ette nähtud muudele loomadele kui toiduloomad.

Artikkel 3

Määrus (EÜ) nr 900/2009 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. detsember 2020

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  Komisjoni 25. septembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 900/2009 Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399-st toodetud selenometioniini kui söödalisandi lubamise kohta (ELT L 256, 29.9.2009, lk 12).

2

Saccharomyces cerevisiae

(3)  EFSA Journal 2020; 18(5):6144.

3

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Loa hoidja nimi | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Seleeni sisaldus milligrammides 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta |
| Toitaineliste lisandite kategooria Funktsionaalrühm: mikroelementide ühendid |
| 3b812 | -- | Inaktiivne seleenpärm Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399 | Söödalisandi koostis
  Orgaanilist seleeni sisaldav preparaat
  Seleenisisaldus: 2 000 – 3 500 mg Se/kg
  orgaanilist seleeni > 97–99 % üldseleenist
  selenometioniini > 63 % üldseleenist | Kõik loomaliigid | - | | 0,50 (kokku) | 1. | Söödalisand lisatakse söödale eelseguna. |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Loa hoidja nimi

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Seleeni sisaldus milligrammides 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta

Toitaineliste lisandite kategooria Funktsionaalrühm: mikroelementide ühendid

3b812

--

Inaktiivne seleenpärm Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399

Söödalisandi koostis

Orgaanilist seleeni sisaldav preparaat

Seleenisisaldus: 2 000 – 3 500 mg Se/kg

orgaanilist seleeni > 97–99 % üldseleenist

selenometioniini > 63 % üldseleenist

Kõik loomaliigid

-

0,50 (kokku)

1.

Söödalisand lisatakse söödale eelseguna.

| 2. | Söödalisandi ja eelsegude kasutamise juhistes tuleb märkida säilitus- ja stabiilsustingimused. |
| --- | --- |

2.

Söödalisandi ja eelsegude kasutamise juhistes tuleb märkida säilitus- ja stabiilsustingimused.

| 3. | Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse sissehingamisest ja nahaga kokkupuutest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid. |
| --- | --- |

3.

Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse sissehingamisest ja nahaga kokkupuutest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid.

| 4. | Maksimaalne orgaanilise seleeni sisaldus:
  0,2 mg seleeni 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta |
| --- | --- |

4.

Maksimaalne orgaanilise seleeni sisaldus:

0,2 mg seleeni 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta

6. jaanuar 2031

Toimeaine kirjeldus

Saccharomyces cerevisiae CNCM I-3399 abil toodetud selenometioniin

Keemiline valem: C5H11NO2Se

Analüüsimeetod
   (1)

Selenometioniini määramine söödalisandis:

| — | kõrgefektiivne pöördfaas-vedelikkromatograafia koos UV-detektoriga (RP-HPLC-UV) või |
| --- | --- |

—

kõrgefektiivne pöördfaas-vedelikkromatograafia koos UV-detektoriga (RP-HPLC-UV) või

| — | kõrgefektiivne vedelikkromatograafia ja induktiivsidestunud plasma mass-spektromeetria (HPLC-ICP-MS) pärast kolmekordset proteolüüsi. |
| --- | --- |

—

kõrgefektiivne vedelikkromatograafia ja induktiivsidestunud plasma mass-spektromeetria (HPLC-ICP-MS) pärast kolmekordset proteolüüsi.

Üldseleeni määramine söödalisandis:

| — | induktiivsidestunud plasma aatomiemissioonspektromeetria (ICP-AES) või |
| --- | --- |

—

induktiivsidestunud plasma aatomiemissioonspektromeetria (ICP-AES) või

| — | induktiivsidestunud plasma massispektromeetria (ICP-MS). |
| --- | --- |

—

induktiivsidestunud plasma massispektromeetria (ICP-MS).

Eelsegudes, segasöödas ja söödamaterjalis sisalduva üldseleeni määramine:

| — | aatom-absorptsioonspektromeetria hüdriidide genereerimise meetodiga (HGAAS) pärast mikrolainete toimel lagundamist (EN 16159:2012). |
| --- | --- |

—

aatom-absorptsioonspektromeetria hüdriidide genereerimise meetodiga (HGAAS) pärast mikrolainete toimel lagundamist (EN 16159:2012).

---

(1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad Euroopa Liidu referentlabori veebisaidil järgmisel aadressil: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 17.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 426/15 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 426/15

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/2118,

16. detsember 2020,

millega pikendatakse Pediococcus pentosaceus DSM 16244 kõigi loomaliikide söödalisandina kasutamise loa kehtivust ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 514/2010

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise ja kehtivuse pikendamise alused ja kord. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise ja kehtivuse pikendamise alused ja kord.

| (2) | Komisjoni määrusega (EL) nr 514/2010 (2) anti kümneks aastaks luba kasutada Pediococcus pentosaceus DSM 16244 kõigi loomaliikide söödalisandina. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määrusega (EL) nr 514/2010 (2) anti kümneks aastaks luba kasutada Pediococcus pentosaceus DSM 16244 kõigi loomaliikide söödalisandina.

| (3) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 14 on esitatud taotlus pikendada Pediococcus pentosaceus DSM 16244 kõigi loomaliikide söödalisandina kasutamise loa kehtivust ja liigitada kõnealune söödalisand söödalisandite kategooriasse „tehnoloogilised lisandid“. Taotlusele olid lisatud kõnealuse määruse artikli 14 lõikes 2 nõutud üksikasjad ja dokumendid. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 14 on esitatud taotlus pikendada Pediococcus pentosaceus DSM 16244 kõigi loomaliikide söödalisandina kasutamise loa kehtivust ja liigitada kõnealune söödalisand söödalisandite kategooriasse „tehnoloogilised lisandid“. Taotlusele olid lisatud kõnealuse määruse artikli 14 lõikes 2 nõutud üksikasjad ja dokumendid.

| (4) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 25. mai 2020. aasta arvamuses (3) järeldusele, et taotleja esitatud andmetest nähtub, et söödalisand vastab loa andmise kehtivatele tingimustele. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et Pediococcus pentosaceus DSM 16244 ei avalda mõju loomatervisele, tarbijate ohutusele ega keskkonnale. Kõnealune amet jõudis ka järeldusele, et kõnealune söödalisand ei ole nahka ega silmi ärritav, kuid seda käsitatakse nahka ja hingamiselundeid sensibiliseeriva ainena. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 25. mai 2020. aasta arvamuses (3) järeldusele, et taotleja esitatud andmetest nähtub, et söödalisand vastab loa andmise kehtivatele tingimustele. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et Pediococcus pentosaceus DSM 16244 ei avalda mõju loomatervisele, tarbijate ohutusele ega keskkonnale. Kõnealune amet jõudis ka järeldusele, et kõnealune söödalisand ei ole nahka ega silmi ärritav, kuid seda käsitatakse nahka ja hingamiselundeid sensibiliseeriva ainena. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele.

| (5) | Pediococcus pentosaceus DSM 16244 hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks pikendada kõnealuse söödalisandi kasutamise loa kehtivust vastavalt käesoleva määruse lisas esitatud tingimustele. |
| --- | --- |

(5)

Pediococcus pentosaceus DSM 16244 hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks pikendada kõnealuse söödalisandi kasutamise loa kehtivust vastavalt käesoleva määruse lisas esitatud tingimustele.

| (6) | Pediococcus pentosaceus DSM 16244 söödalisandina kasutamise loa kehtivuse pikendamise tõttu käesoleva määruse lisas sätestatud tingimustel tuleks määrus (EL) nr 514/2010 kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(6)

Pediococcus pentosaceus DSM 16244 söödalisandina kasutamise loa kehtivuse pikendamise tõttu käesoleva määruse lisas sätestatud tingimustel tuleks määrus (EL) nr 514/2010 kehtetuks tunnistada.

| (7) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas kirjeldatud ning söödalisandite kategooriasse „tehnoloogilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „silokonservandid“ kuuluva söödalisandi loa kehtivust pikendatakse vastavalt lisas esitatud tingimustele.

Artikkel 2

Määrus (EL) nr 514/2010 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. detsember 2020

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  Komisjoni 15. juuni 2010. aasta määrus (EL) nr 514/2010, milles käsitletakse Pediococcus pentosaceus’e (DSM 16244) kasutamise lubamist söödalisandina kõikide loomaliikide puhul (ELT L 150, 16.6.2010, lk 42).

2

Pediococcus pentosaceus

(3)  EFSA Journal 2020; 18(6):6166.

3

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kolooniaid moodustavate ühikute (CFU) arv värske materjali kg kohta |
| Tehnoloogiliste lisandite kategooria Funktsionaalrühm: silokonservandid |
| 1k2101 | Pediococcus pentosaceus DSM 16244 | Söödalisandi koostis


  Pediococcus pentosaceus DSM 16244 preparaat, mis sisaldab vähemalt 4 × 1011 CFUd söödalisandi grammi kohta | Kõik loomaliigid | – | – | – | 1. | Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused. |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Kolooniaid moodustavate ühikute (CFU) arv värske materjali kg kohta

Tehnoloogiliste lisandite kategooria Funktsionaalrühm: silokonservandid

1k2101

Pediococcus pentosaceus DSM 16244

Söödalisandi koostis

Pediococcus pentosaceus DSM 16244 preparaat, mis sisaldab vähemalt 4 × 1011 CFUd söödalisandi grammi kohta

Kõik loomaliigid

–

–

–

1.

Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused.

| 2. | Söödalisandi miinimumsisaldus, kui seda ei kasutata silokonservandina koos teiste mikroorganismidega: 1 × 108 CFUd värske materjali kilogrammi kohta. |
| --- | --- |

2.

Söödalisandi miinimumsisaldus, kui seda ei kasutata silokonservandina koos teiste mikroorganismidega: 1 × 108 CFUd värske materjali kilogrammi kohta.

| 3. | Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tulenevaid võimalikke riske. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid riske kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas kindaid ja hingamiskaitsevahendeid. |
| --- | --- |

3.

Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tulenevaid võimalikke riske. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid riske kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas kindaid ja hingamiskaitsevahendeid.

6.1.2031

Toimeaine kirjeldus

Pediococcus pentosaceus DSM 16244

Analüüsimeetod
   (1)

| — | Loendamine: pindkülvimeetod MRS-agariga (EN 15786). |
| --- | --- |

—

Loendamine: pindkülvimeetod MRS-agariga (EN 15786).

| — | Identifitseerimismeetod: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE). |
| --- | --- |

—

Identifitseerimismeetod: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE).

---

(1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil järgmisel aadressil: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 17.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 426/18 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 426/18

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/2119,

16. detsember 2020,

millega pikendatakse luba kasutada sidrunhappe, sorbiinhappe, tümooli ja vanilliini preparaati kõigi (võõrutatud) sealiikide, broilerkanade, noorkanade, kõigi vähemlevinud linnuliikide nuum- ja noorlindude söödalisandina ning millega tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1117/2010 ja (EL) nr 849/2012 (loa hoidja Vetagro SpA)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise ja kehtivuse pikendamise alused ja kord. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise ja kehtivuse pikendamise alused ja kord.

| (2) | Luba sidrunhappe, sorbiinhappe, tümooli ja vanilliini preparaadi söödalisandina kasutamiseks anti komisjoni määrusega (EL) nr 1117/2010 (2) kümneks aastaks võõrutatud põrsaste puhul ning komisjoni määrusega (EL) nr 849/2012 (3) broilerkanade, noorkanade, kõigi vähemlevinud linnuliikide nuum- ja noorlindude ning muude kui liiki Sus scrofa domesticus kuuluvate võõrutatud sigalaste puhul. |
| --- | --- |

(2)

Luba sidrunhappe, sorbiinhappe, tümooli ja vanilliini preparaadi söödalisandina kasutamiseks anti komisjoni määrusega (EL) nr 1117/2010 (2) kümneks aastaks võõrutatud põrsaste puhul ning komisjoni määrusega (EL) nr 849/2012 (3) broilerkanade, noorkanade, kõigi vähemlevinud linnuliikide nuum- ja noorlindude ning muude kui liiki Sus scrofa domesticus kuuluvate võõrutatud sigalaste puhul.

| (3) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 14 lõikega 1 on loa hoidja esitanud taotluse sidrunhappe, sorbiinhappe, tümooli ja vanilliini preparaadi kõigi (võõrutatud) sealiikide, broilerkanade, noorkanade ning kõigi vähemlevinud linnuliikide nuum- ja noorlindude söödalisandina kasutamise loa kehtivuse pikendamiseks ning kõnealuse söödalisandi liigitamiseks söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid“. Taotlusele olid lisatud kõnealuse määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 14 lõikes 2 nõutud üksikasjad ja dokumendid. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 14 lõikega 1 on loa hoidja esitanud taotluse sidrunhappe, sorbiinhappe, tümooli ja vanilliini preparaadi kõigi (võõrutatud) sealiikide, broilerkanade, noorkanade ning kõigi vähemlevinud linnuliikide nuum- ja noorlindude söödalisandina kasutamise loa kehtivuse pikendamiseks ning kõnealuse söödalisandi liigitamiseks söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid“. Taotlusele olid lisatud kõnealuse määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 14 lõikes 2 nõutud üksikasjad ja dokumendid.

| (4) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 17. märtsi 2020. aasta arvamuses (4) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda sidrunhappe, sorbiinhappe, tümooli ja vanilliini preparaat kahjulikku mõju loomade tervisele, tarbijate ohutusele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et kõnealust söödalisandit peetakse nahka ja silmi ärritavaks ning see võib sensibiliseerida nahka ja hingamisteid. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 17. märtsi 2020. aasta arvamuses (4) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda sidrunhappe, sorbiinhappe, tümooli ja vanilliini preparaat kahjulikku mõju loomade tervisele, tarbijate ohutusele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et kõnealust söödalisandit peetakse nahka ja silmi ärritavaks ning see võib sensibiliseerida nahka ja hingamisteid. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele.

| (5) | Sidrunhappe, sorbiinhappe, tümooli ja vanilliini preparaadi hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seepärast tuleks kõnealuse söödalisandi loa kehtivust pikendada. |
| --- | --- |

(5)

Sidrunhappe, sorbiinhappe, tümooli ja vanilliini preparaadi hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seepärast tuleks kõnealuse söödalisandi loa kehtivust pikendada.

| (6) | Kuna sidrunhappe, sorbiinhappe, tümooli ja vanilliini preparaadi söödalisandina kasutamise loa kehtivust pikendatakse, tuleks määrused (EL) nr 1117/2010 ja (EL) nr 849/2012 kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(6)

Kuna sidrunhappe, sorbiinhappe, tümooli ja vanilliini preparaadi söödalisandina kasutamise loa kehtivust pikendatakse, tuleks määrused (EL) nr 1117/2010 ja (EL) nr 849/2012 kehtetuks tunnistada.

| (7) | Kuna ohutusnõuetest ei tulene vajadust sidrunhappe, sorbiinhappe, tümooli ja vanilliini preparaadi loa tingimuste muudatusi viivitamatult kohaldada, on asjakohane näha ette üleminekuperiood, et huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi loa andmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(7)

Kuna ohutusnõuetest ei tulene vajadust sidrunhappe, sorbiinhappe, tümooli ja vanilliini preparaadi loa tingimuste muudatusi viivitamatult kohaldada, on asjakohane näha ette üleminekuperiood, et huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi loa andmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks.

| (8) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas kirjeldatud ning söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „muud zootehnilised lisandid“ kuuluva preparaadi loa kehtivust pikendatakse kõnealuses lisas sätestatud tingimustel.

Artikkel 2

Määrused (EL) nr 1117/2010 ja (EL) nr 849/2012 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Määrustega (EL) nr 1117/2010 ja (EL) nr 849/2012 lubatud sidrunhappe, sorbiinhappe, tümooli ja vanilliini preparaati ja kõnealust söödalisandit sisaldavaid eelsegusid ja segasööta, mis on toodetud ja märgistatud enne 6. jaanuari 2021 kooskõlas enne 6. jaanuari 2021 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule lasta ja kasutada kuni olemasolevate varude ammendumiseni.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. detsember 2020

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  Komisjoni 2. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1117/2010, milles käsitletakse sidrunhappest, sorbhappest, tümoolist ja vanilliinist valmistise kasutamise lubamist võõrutatud põrsaste puhul (müügiloa hoidja Vetagro SpA) (ELT L 317, 3.12.2010, lk 3).

2

(3)  Komisjoni 19. septembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 849/2012 sidrunhappest, sorbiinhappest, tümoolist ja vanilliinist valmistise lubamise kohta broilerkanade, munakanade, kõikide nuumamiseks ja munemiseks ette nähtud vähemlevinud linnuliikide ja muude kui liiki Sus scrofa domesticus kuuluvate võõrutatud sigalaste söödalisandina (loa omanik Vetagro SpA) (ELT L 253, 20.9.2012, lk 8).

3

Sus scrofa domesticus

(4)  EFSA Journal 2020;18(4):6063.

4

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Loa hoidja nimi | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivuse lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Söödalisandi sisaldus milligrammides 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta |
| Kategooria: zootehnilised söödalisandid. Funktsionaalrühm: muud zootehnilised söödalisandid (jõudlusnäitajate paranemine) |
| 4d3 | Vetagro SpA | Kaitstud sidrunhappe, sorbiinhappe,
  tümooli ja vanilliini preparaat | Söödalisandi koostis

  Kaitstud mikrokuulidest preparaat, mis sisaldab sidrunhapet, sorbiinhapet, tümooli ja vanilliini vähemalt järgmistes kogustes:
  sidrunhape: 25 g/100 g
  tümool: 1,7 g/100 g
  sorbiinhape: 16,7 g/100 g
  vanilliin: 1 g/100 g | Broilerid
  Noorkanad
  Vähemlevinud linnuliikide nuum- ja noorlinnud | - | 200 | - | 1. | Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel. |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Loa hoidja nimi

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivuse lõpp

Söödalisandi sisaldus milligrammides 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta

Kategooria: zootehnilised söödalisandid. Funktsionaalrühm: muud zootehnilised söödalisandid (jõudlusnäitajate paranemine)

4d3

Vetagro SpA

Kaitstud sidrunhappe, sorbiinhappe,

tümooli ja vanilliini preparaat

Söödalisandi koostis

Kaitstud mikrokuulidest preparaat, mis sisaldab sidrunhapet, sorbiinhapet, tümooli ja vanilliini vähemalt järgmistes kogustes:

sidrunhape: 25 g/100 g

tümool: 1,7 g/100 g

sorbiinhape: 16,7 g/100 g

vanilliin: 1 g/100 g

Broilerid

Noorkanad

Vähemlevinud linnuliikide nuum- ja noorlinnud

-

200

-

1.

Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel.

| 2. | Kasutusjuhend peab sisaldama järgmist: „Eri allikatest pärineva sidrunhappe ja sorbiinhappe kogusisaldust täissöödas ei tohi ületada.“ |
| --- | --- |

2.

Kasutusjuhend peab sisaldama järgmist: „Eri allikatest pärineva sidrunhappe ja sorbiinhappe kogusisaldust täissöödas ei tohi ületada.“

| 3. | Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse nende kasutamisest tuleneda võivaid ohte: naha ja silmade ärritust ning naha sensibiliseerimist. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas naha-, silmade- ja hingamiskaitsevahendeid. |
| --- | --- |

3.

Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse nende kasutamisest tuleneda võivaid ohte: naha ja silmade ärritust ning naha sensibiliseerimist. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas naha-, silmade- ja hingamiskaitsevahendeid.

6.1.2031

Toimeaine kirjeldus

Sidrunhape C6H8O7 (puhtus ≥ 99,5 %)

2-hüdroksü-1,2,3-propaantrikarboksüülhape, CASi number 77-92-9, veevaba

Sorbiinhape C6H8O2 (puhtus ≥ 99,5 %)

2,4-heksadieenhape, CASi number 110-44-1

Tümool (puhtus ≥ 98 %)

5-metüül-2-(1-metüületüül)fenool, CASi number 89-83-8)

Vanilliin (puhtus ≥ 99,5 %)

4-hüdroksü-3-metoksübensaldehüüd, CASi number 121-33-5)

Kõik sealiigid (võõrutatud)

1 000

Analüüsimeetod
   (1)

Sorbiinhappe ja tümooli määramine söödalisandis, eelsegudes ja söödas:

| — | kõrgefektiivne pöördfaas-vedelikkromatograafia koos ultraviolett- või dioodireadetektsiooniga (RP-HPLC-UV/DAD) |
| --- | --- |

—

kõrgefektiivne pöördfaas-vedelikkromatograafia koos ultraviolett- või dioodireadetektsiooniga (RP-HPLC-UV/DAD)

Sidrunhappe määramine söödalisandis ja eelsegudes:

| — | kõrgefektiivne pöördfaas-vedelikkromatograafia koos ultraviolett- või dioodireadetektsiooniga |
| --- | --- |

—

kõrgefektiivne pöördfaas-vedelikkromatograafia koos ultraviolett- või dioodireadetektsiooniga

(RP-HPLC-UV/DAD) Sidrunhappe määramine söödas:

| — | sidrunhappe sisalduse ensümaatiline määramine – NADH (nikotiinamiidadeniindinukleotiidi taandatud vorm) spektromeetriline meetod |
| --- | --- |

—

sidrunhappe sisalduse ensümaatiline määramine – NADH (nikotiinamiidadeniindinukleotiidi taandatud vorm) spektromeetriline meetod

-

---

(1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil aadressil:https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 17.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 426/22 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 426/22

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/2120,

16. detsember 2020,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2016/1964 seoses loa andmisega montmorilloniit-illiidi preparaadi kasutamiseks kõigi loomaliikide söödalisandina

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubamine ning asjaomaste lubade andmise või muutmise alused ja kord. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubamine ning asjaomaste lubade andmise või muutmise alused ja kord.

| (2) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/1964 (2) anti luba montmorilloniit-illiidi preparaadi kasutamiseks kõigi loomaliikide söödalisandina. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/1964 (2) anti luba montmorilloniit-illiidi preparaadi kasutamiseks kõigi loomaliikide söödalisandina.

| (3) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 13 lõikega 1 palus komisjon Euroopa Toiduohutusametil (edaspidi „toiduohutusamet“) esitada arvamus selle kohta, kas montmorilloniit-illiidi preparaadi lubamine söödalisandina vastab endiselt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimustele, võttes arvesse kõnealuse loa tingimuste muutmist. Muudatus on seotud kehtiva loaga söödalisandi kasutamiseks paakumisvastase ainena täiendsöötades. Taotlusele olid lisatud asjakohased andmed. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 13 lõikega 1 palus komisjon Euroopa Toiduohutusametil (edaspidi „toiduohutusamet“) esitada arvamus selle kohta, kas montmorilloniit-illiidi preparaadi lubamine söödalisandina vastab endiselt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimustele, võttes arvesse kõnealuse loa tingimuste muutmist. Muudatus on seotud kehtiva loaga söödalisandi kasutamiseks paakumisvastase ainena täiendsöötades. Taotlusele olid lisatud asjakohased andmed.

| (4) | Toiduohutusamet jõudis oma 30. oktoobri 2014. aasta, (3)10. septembri 2015. aasta (4) ja 20. märtsi 2020. aasta arvamustes (5) järeldusele, et montmorilloniit-illiidi preparaadi loa tingimuste kavandatav muutmine ei muuda varasemaid järeldusi selle kohta, et kõnealune söödalisand ei avalda kahjulikku mõju loomatervisele, tarbijate ohutusele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et söödalisandi tavapärase käitlemise käigus tekkinud tolm võib põhjustada kasutajate kõigi hingamisteede kokkupuudet kahjulike ainetega (kristalliline ränidioksiid), mille puhul ei ole ohutut kokkupuutetaset kindlaks tehtud, ning kuna puuduvad andmed nahale ja silmadele avalduva mõju kohta, tuleb seda käsitada nahka ja silmi ärritava ning võimaliku nahka sensibiliseeriva ainena. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. Toiduohutuseamet on jõudnud ka järeldusele, et kõnealune söödalisand on tõhus paakumisvastane aine. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Kõnealune amet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva kõnes oleva söödalisandi analüüsimise meetodite kohta. |
| --- | --- |

(4)

Toiduohutusamet jõudis oma 30. oktoobri 2014. aasta, (3)10. septembri 2015. aasta (4) ja 20. märtsi 2020. aasta arvamustes (5) järeldusele, et montmorilloniit-illiidi preparaadi loa tingimuste kavandatav muutmine ei muuda varasemaid järeldusi selle kohta, et kõnealune söödalisand ei avalda kahjulikku mõju loomatervisele, tarbijate ohutusele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et söödalisandi tavapärase käitlemise käigus tekkinud tolm võib põhjustada kasutajate kõigi hingamisteede kokkupuudet kahjulike ainetega (kristalliline ränidioksiid), mille puhul ei ole ohutut kokkupuutetaset kindlaks tehtud, ning kuna puuduvad andmed nahale ja silmadele avalduva mõju kohta, tuleb seda käsitada nahka ja silmi ärritava ning võimaliku nahka sensibiliseeriva ainena. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. Toiduohutuseamet on jõudnud ka järeldusele, et kõnealune söödalisand on tõhus paakumisvastane aine. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Kõnealune amet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva kõnes oleva söödalisandi analüüsimise meetodite kohta.

| (5) | Loa kavandatud muudatuse hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud loa andmise tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(5)

Loa kavandatud muudatuse hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud loa andmise tingimused on täidetud.

| (6) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2016/1964 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2016/1964 vastavalt muuta.

| (7) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) 2016/1964 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. detsember 2020

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  Komisjoni 9. novembri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1964 dolomiit-magnesiidist valmistise lubamise kohta piimalehmade ja muude piima tootvate mäletsejaliste, võõrutatud põrsaste ja nuumsigade söödalisandina ning montmorilloniit-illiidist valmistise lubamise kohta kõikide loomaliikide söödalisandina (ELT L 303, 10.11.2016, lk 7).

2

(3)  
  EFSA Journal 2014; 12(11):3904.

3

EFSA Journal

(4)  
  EFSA Journal 2015; 13(9):4237.

4

EFSA Journal

(5)  
  EFSA Journal 2020; 18(5):6095.

5

EFSA Journal

---

LISA

Rakendusmääruse (EL) 2016/1964 lisas asendatakse identifitseerimisnumbriga 1g557 söödalisandit montmorilloniit-illiiti käsitlev kanne järgmisega:

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Söödalisandi sisaldus milligrammides 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta |
| Kategooria: tehnoloogilised lisandid Funktsionaalrühm: sideained |
| „1g557 | Montmorilloniit-illiit | Söödalisandi koostis

  Segakihilisest savimineraalist montmorilloniit-illiidi preparaat: füllosilikaadid ≥ 75 %

  Toimeaine kirjeldus

  Füllosilikaadid ≥ 75 %:
  ≥ 35 % montmorilloniit-illiit (porsuv)
  ≥ 30 % illiit/muskoviit
  ≤ 15 % kaoliinsavi (porsumatu)
  Kvarts ≤ 20 %
  Raud (struktuurne) 3,6 % (keskmine)
  Asbestivaba | Kõik loomaliigid | - | 10 000 | 20 000 | 1. | Kasutusjuhendites tuleb märkida järgmist:






  — | „Tuleb vältida makroliididega samaaegset suukaudset kasutamist“, |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Söödalisandi sisaldus milligrammides 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta

Kategooria: tehnoloogilised lisandid Funktsionaalrühm: sideained

„1g557

Montmorilloniit-illiit

Söödalisandi koostis

Segakihilisest savimineraalist montmorilloniit-illiidi preparaat: füllosilikaadid ≥ 75 %

Toimeaine kirjeldus

Füllosilikaadid ≥ 75 %:

≥ 35 % montmorilloniit-illiit (porsuv)

≥ 30 % illiit/muskoviit

≤ 15 % kaoliinsavi (porsumatu)

Kvarts ≤ 20 %

Raud (struktuurne) 3,6 % (keskmine)

Asbestivaba

Kõik loomaliigid

-

10 000

20 000

1.

Kasutusjuhendites tuleb märkida järgmist:

—

„Tuleb vältida makroliididega samaaegset suukaudset kasutamist“,

| — | „Lisaks tuleb kodulindude puhul vältida robenidiiniga samaaegset suukaudset kasutamist“. |
| --- | --- |

—

„Lisaks tuleb kodulindude puhul vältida robenidiiniga samaaegset suukaudset kasutamist“.

| 2. | Kodulindude puhul: samaaegne suukaudne kasutamine muude koktsidiostaatikumidega kui robenidiin on vastunäidustatud, kui montmorilloniit-illiidi sisaldus täissöödas on üle 10 000 mg/kg. |
| --- | --- |

2.

Kodulindude puhul: samaaegne suukaudne kasutamine muude koktsidiostaatikumidega kui robenidiin on vastunäidustatud, kui montmorilloniit-illiidi sisaldus täissöödas on üle 10 000 mg/kg.

| 3. | Söödalisandi ja seda sisaldavate eelsegude etiketil esitatakse järgmine teave: „Söödalisand montmorilloniit-illiit on suure (inert)rauasisaldusega“. |
| --- | --- |

3.

Söödalisandi ja seda sisaldavate eelsegude etiketil esitatakse järgmine teave: „Söödalisand montmorilloniit-illiit on suure (inert)rauasisaldusega“.

| 4. | Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tulenevaid võimalikke riske. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid riske kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas hingamiskaitsevahendit. |
| --- | --- |

4.

Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tulenevaid võimalikke riske. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid riske kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas hingamiskaitsevahendit.

| 5. | Eri allikatest pärit montmorilloniit-illiidi kogusisaldus täissöödas ei tohi ületada lubatud piirnormi 20 000 mg täissööda kg kohta. |
| --- | --- |

5.

Eri allikatest pärit montmorilloniit-illiidi kogusisaldus täissöödas ei tohi ületada lubatud piirnormi 20 000 mg täissööda kg kohta.

30. november 2026

Analüüsimeetod
   (1)

Määramiseks söödalisandis:

| — | röntgendifraktsioon (XRD) |
| --- | --- |

—

röntgendifraktsioon (XRD)

| — | induktiivsidestatud plasma aatomiemissioonspektromeetria (ICP-AES) |
| --- | --- |

—

induktiivsidestatud plasma aatomiemissioonspektromeetria (ICP-AES)

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Söödalisandi sisaldus milligrammides 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta |
| Kategooria: tehnoloogilised lisandid Funktsionaalrühm: paakumisvastane aine |
| 1g557 | Montmorilloniit-illiit | Söödalisandi koostis

  Segakihilisest savimineraalist montmorilloniit-illiidi preparaat: füllosilikaadid ≥ 75 %

  Toimeaine kirjeldus

  Füllosilikaadid ≥ 75 %:
  ≥ 35 % montmorilloniit-illiit (porsuv)
  ≥ 30 % illiit/muskoviit
  ≤ 15 % kaoliinsavi (porsumatu)
  Kvarts ≤ 20 %
  Raud (struktuurne) 3,6 % (keskmine)
  Asbestivaba | Kõik loomaliigid | - | - | 20 000 | 1. | Kasutusjuhendites tuleb märkida järgmist:






  — | „Tuleb vältida makroliididega samaaegset suukaudset kasutamist“, |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Söödalisandi sisaldus milligrammides 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta

Kategooria: tehnoloogilised lisandid Funktsionaalrühm: paakumisvastane aine

1g557

Montmorilloniit-illiit

Söödalisandi koostis

Segakihilisest savimineraalist montmorilloniit-illiidi preparaat: füllosilikaadid ≥ 75 %

Toimeaine kirjeldus

Füllosilikaadid ≥ 75 %:

≥ 35 % montmorilloniit-illiit (porsuv)

≥ 30 % illiit/muskoviit

≤ 15 % kaoliinsavi (porsumatu)

Kvarts ≤ 20 %

Raud (struktuurne) 3,6 % (keskmine)

Asbestivaba

Kõik loomaliigid

-

-

20 000

1.

Kasutusjuhendites tuleb märkida järgmist:

—

„Tuleb vältida makroliididega samaaegset suukaudset kasutamist“,

| — | „Lisaks tuleb kodulindude puhul vältida robenidiiniga samaaegset suukaudset kasutamist“. |
| --- | --- |

—

„Lisaks tuleb kodulindude puhul vältida robenidiiniga samaaegset suukaudset kasutamist“.

| 2. | Söödalisandi minimaalne sisaldus kasutamisel:






  — | 10 000 mg/kg, kui seda kasutatakse paakumisvastase ainena otse täiendsöödas, |
| --- | --- | --- |

2.

Söödalisandi minimaalne sisaldus kasutamisel:

—

10 000 mg/kg, kui seda kasutatakse paakumisvastase ainena otse täiendsöödas,

| — | 20 000 mg/kg, kui seda kasutatakse paakumisvastase ainena täissöödas. |
| --- | --- |

—

20 000 mg/kg, kui seda kasutatakse paakumisvastase ainena täissöödas.

| 3. | Kodulindude puhul: samaaegne suukaudne kasutamine muude koktsidiostaatikumidega kui robenidiin on vastunäidustatud. |
| --- | --- |

3.

Kodulindude puhul: samaaegne suukaudne kasutamine muude koktsidiostaatikumidega kui robenidiin on vastunäidustatud.

| 4. | Söödalisandi ja seda sisaldavate eelsegude etiketil esitatakse järgmine teave: „Söödalisand montmorilloniit-illiit on suure (inert)rauasisaldusega“. |
| --- | --- |

4.

Söödalisandi ja seda sisaldavate eelsegude etiketil esitatakse järgmine teave: „Söödalisand montmorilloniit-illiit on suure (inert)rauasisaldusega“.

| 5. | Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tulenevaid võimalikke riske. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid riske kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas hingamiskaitsevahendit. |
| --- | --- |

5.

Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tulenevaid võimalikke riske. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid riske kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas hingamiskaitsevahendit.

| 6. | Eri allikatest pärit montmorilloniit-illiidi kogusisaldus täissöödas ei tohi ületada lubatud piirnormi 20 000 mg täissööda kg kohta. |
| --- | --- |

6.

Eri allikatest pärit montmorilloniit-illiidi kogusisaldus täissöödas ei tohi ületada lubatud piirnormi 20 000 mg täissööda kg kohta.

30. november 2026“

Analüüsimeetod
   (2)

Määramiseks söödalisandis:

| — | röntgendifraktsioon (XRD) |
| --- | --- |

—

röntgendifraktsioon (XRD)

| — | induktiivsidestatud plasma aatomiemissioonspektromeetria (ICP-AES) |
| --- | --- |

—

induktiivsidestatud plasma aatomiemissioonspektromeetria (ICP-AES)

---

(1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil aadressil: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

1

(2)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil aadressil: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

2

---

| 17.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 426/28 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 426/28

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/2121,

16. detsember 2020,

milles käsitletakse loa andmist Komagataella phaffii DSM 32854 abil toodetud 6-fütaasi preparaadi kasutamiseks kõigi kodulinnuliikide, dekoratiivlindude, põrsaste, nuumsigade, emiste ja vähem levinud sealiikide nuum- ja sugusigade söödalisandina (loa hoidja Huvepharma EOOD)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubade taotlemise nõue ning selliste lubade andmise alused ja kord. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubade taotlemise nõue ning selliste lubade andmise alused ja kord.

| (2) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 on esitatud kolm taotlust lubada kasutada 6-fütaasi preparaati. Taotlustele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 on esitatud kolm taotlust lubada kasutada 6-fütaasi preparaati. Taotlustele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid.

| (3) | Taotlustes käsitletakse Komagataella phaffii DSM 32854 abil toodetud 6-fütaasi preparaadi kasutamise lubamist kõigi kodulinnuliikide lindude, dekoratiivlindude, põrsaste, nuumsigade, emiste ja vähem levinud sealiikide nuum- või sugusigade söödalisandina ning selle liigitamist söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „seedimist soodustavad ained“. |
| --- | --- |

(3)

Taotlustes käsitletakse Komagataella phaffii DSM 32854 abil toodetud 6-fütaasi preparaadi kasutamise lubamist kõigi kodulinnuliikide lindude, dekoratiivlindude, põrsaste, nuumsigade, emiste ja vähem levinud sealiikide nuum- või sugusigade söödalisandina ning selle liigitamist söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „seedimist soodustavad ained“.

| (4) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 7. mai 2020. aasta, (2)25. mai 2020. aasta (3) ja 1. juuli 2020. aasta (4) arvamuses järeldusele, et kavandatud kasutustingimustel ei avalda Komagataella phaffii DSM 32854 abil toodetud 6-fütaasi preparaat kahjulikku mõju ühegi kodulinnuliigi lindude, dekoratiivlindude, põrsaste, nuumsigade, emiste ega vähem levinud sealiikide nuum- ja sugusigade tervisele, tarbijate ohutusele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et kõnealust söödalisandit tuleks käsitada silmi ärritavana ning võimaliku naha ja hingamiselundite sensibilisaatorina. Seetõttu leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et kõnealune söödalisand parandab zootehnilise lisandina tõhusalt sööda seeduvust kõigi kodulinnuliikide lindude, dekoratiivlindude, põrsaste, nuumsigade, emiste ja vähem levinud sealiikide nuum- ja sugusigade puhul. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodi kohta. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 7. mai 2020. aasta, (2)25. mai 2020. aasta (3) ja 1. juuli 2020. aasta (4) arvamuses järeldusele, et kavandatud kasutustingimustel ei avalda Komagataella phaffii DSM 32854 abil toodetud 6-fütaasi preparaat kahjulikku mõju ühegi kodulinnuliigi lindude, dekoratiivlindude, põrsaste, nuumsigade, emiste ega vähem levinud sealiikide nuum- ja sugusigade tervisele, tarbijate ohutusele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et kõnealust söödalisandit tuleks käsitada silmi ärritavana ning võimaliku naha ja hingamiselundite sensibilisaatorina. Seetõttu leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et kõnealune söödalisand parandab zootehnilise lisandina tõhusalt sööda seeduvust kõigi kodulinnuliikide lindude, dekoratiivlindude, põrsaste, nuumsigade, emiste ja vähem levinud sealiikide nuum- ja sugusigade puhul. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodi kohta.

| (5) | Komagataella phaffii DSM 32854 abil toodetud 6-fütaasi preparaadi hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse preparaadi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel. |
| --- | --- |

(5)

Komagataella phaffii DSM 32854 abil toodetud 6-fütaasi preparaadi hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse preparaadi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel.

| (6) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas kirjeldatud preparaati, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „seedimist soodustavad ained“, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöödas vastavalt lisas esitatud tingimustele.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. detsember 2020

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  
  EFSA Journal 2020; 18(5): 6141.

2

EFSA Journal

(3)  
  EFSA Journal 2020; 18(6): 6161.

3

EFSA Journal

(4)  
  EFSA Journal 2020; 18(7): 6204.

4

EFSA Journal

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Loa hoidja nimi | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktiivsusühikuid 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta |
| Kategooria: zootehnilised söödalisandid. Funktsionaalrühm: seedimist soodustavad ained |
| 4a32 | Huvepharma EOOD | 6-fütaas (EC 3.1.3.26) | Söödalisandi koostis


  Komagataella phaffii (DSM 32854) abil saadud 6-fütaasi (EC 3.1.3.26) preparaat minimaalse aktiivsusega:
  5 000 FTU  (1)/g (graanulitena)
  5 000 FTU/g (kaetud kujul)
  5 000 FTU/g (vedelal kujul) | — | Kõik kodulinnuliigid |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Loa hoidja nimi

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Aktiivsusühikuid 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta

Kategooria: zootehnilised söödalisandid. Funktsionaalrühm: seedimist soodustavad ained

4a32

Huvepharma EOOD

6-fütaas (EC 3.1.3.26)

Söödalisandi koostis

Komagataella phaffii (DSM 32854) abil saadud 6-fütaasi (EC 3.1.3.26) preparaat minimaalse aktiivsusega:

5 000 FTU  (1)/g (graanulitena)

5 000 FTU/g (kaetud kujul)

5 000 FTU/g (vedelal kujul)

—

Kõik kodulinnuliigid

| — | Dekoratiivlinnud |
| --- | --- |

—

Dekoratiivlinnud

| — | Põrsad |
| --- | --- |

—

Põrsad

| — | Nuumsead |
| --- | --- |

—

Nuumsead

| — | Emised |
| --- | --- |

—

Emised

| — | Vähem levinud sealiikide nuum- ja sugusead |
| --- | --- |

—

Vähem levinud sealiikide nuum- ja sugusead

-

250 FTU

-

| 1. | Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel.

| 2. | Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tulenevaid võimalikke riske. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid riske kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel kaitsevahendeid, sealhulgas hingamiskaitsevahendit ning silma- ja nahakaitsevahendeid. |
| --- | --- |

2.

Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tulenevaid võimalikke riske. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid riske kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel kaitsevahendeid, sealhulgas hingamiskaitsevahendit ning silma- ja nahakaitsevahendeid.

6.1.2031

Toimeaine kirjeldus

Komagataella phaffii (DSM 32854) abil saadud 6-fütaas (EC 3.1.3.26)

Analüüsimeetod
   (2)

Fütaasi aktiivsuse määramiseks söödalisandis:

| — | kolorimeetriline meetod, mis põhineb fütaasi ensümaatilisel reaktsioonil fütaadiga – VDLUFA 27.1.4 |
| --- | --- |

—

kolorimeetriline meetod, mis põhineb fütaasi ensümaatilisel reaktsioonil fütaadiga – VDLUFA 27.1.4

| — | Fütaasi aktiivsuse määramiseks eelsegudes: |
| --- | --- |

—

Fütaasi aktiivsuse määramiseks eelsegudes:

| — | kolorimeetriline meetod, mis põhineb fütaasi ensümaatilisel reaktsioonil fütaadiga – VDLUFA 27.1.3 |
| --- | --- |

—

kolorimeetriline meetod, mis põhineb fütaasi ensümaatilisel reaktsioonil fütaadiga – VDLUFA 27.1.3

| — | Fütaasi aktiivsuse määramiseks söödamaterjalides ja segasöödas: |
| --- | --- |

—

Fütaasi aktiivsuse määramiseks söödamaterjalides ja segasöödas:

| — | kolorimeetriline meetod, mis põhineb fütaasi ensümaatilisel reaktsioonil fütaadiga – EN ISO 30024 |
| --- | --- |

—

kolorimeetriline meetod, mis põhineb fütaasi ensümaatilisel reaktsioonil fütaadiga – EN ISO 30024

---

(1)  Üks FTU on ensüümi hulk, mille toimel vabaneb pH 5,5 ja temperatuuri 37 °C juures naatriumfütaadist üks mikromool anorgaanilist fosfaati minutis.

(2)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil aadressil: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 17.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 426/32 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 426/32

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/2122,

16. detsember 2020,

millega antakse 2021. aastaks piiramatu tollimaksuvaba pääs liitu Norrast pärit teatavate Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 510/2014 hõlmatud põllumajandussaaduste töötlemisel saadud kaupadele

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 510/2014, millega nähakse ette põllumajandustoodete töötlemisel saadud teatavate toodetega kauplemise kord ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 1216/2009 ja (EÜ) nr 614/2009, (1) eriti selle artikli 16 lõike 1 punkti a,

võttes arvesse nõukogu 25. oktoobri 2004. aasta otsust 2004/859/EÜ, mis käsitleb kirjavahetuse teel kokkuleppe sõlmimist Euroopa Ühenduse ja Norra Kuningriigi vahel Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise kahepoolse vabakaubanduslepingu protokolli nr 2 kohta, (2) eriti selle artiklit 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise 14. mai 1973. aasta lepingu (3) (edaspidi „Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vaheline kahepoolne vabakaubandusleping“) protokolliga nr 2 ning Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (4) (edaspidi „EMP leping“) protokolliga nr 3, mida on muudetud EMP ühiskomitee 23. novembri 2001. aasta otsusega nr 140/2001, millega muudetakse EMP lepingu protokolle nr 2 ja 3 töödeldud põllumajandussaaduste ja muude toodete kohta, (5) on kindlaks määratud liidu ja Norra Kuningriigi vahel teatavate põllumajandustoodete ning töödeldud põllumajandustoodetega kauplemise kord. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise 14. mai 1973. aasta lepingu (3) (edaspidi „Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vaheline kahepoolne vabakaubandusleping“) protokolliga nr 2 ning Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (4) (edaspidi „EMP leping“) protokolliga nr 3, mida on muudetud EMP ühiskomitee 23. novembri 2001. aasta otsusega nr 140/2001, millega muudetakse EMP lepingu protokolle nr 2 ja 3 töödeldud põllumajandussaaduste ja muude toodete kohta, (5) on kindlaks määratud liidu ja Norra Kuningriigi vahel teatavate põllumajandustoodete ning töödeldud põllumajandustoodetega kauplemise kord.

3

4

5

| (2) | EMP lepingu protokollis nr 3 on sätestatud tollimaksu nullmäär, mis kehtib suhkru- või muu magusainelisandiga või maitse- ja lõhnaainetega vee suhtes, mis on liigitatud CN-koodi 2202 10 00 alla, ning muude mittealkohoolsetele jookidele suhtes, mis ei sisalda rubriikidesse 0401–0404 kuuluvaid tooteid ega rubriikidesse 0401–0404 kuuluvatest toodetest valmistatud rasvu ning on liigitatud CN-koodi 2202 90 10 alla. |
| --- | --- |

(2)

EMP lepingu protokollis nr 3 on sätestatud tollimaksu nullmäär, mis kehtib suhkru- või muu magusainelisandiga või maitse- ja lõhnaainetega vee suhtes, mis on liigitatud CN-koodi 2202 10 00 alla, ning muude mittealkohoolsetele jookidele suhtes, mis ei sisalda rubriikidesse 0401–0404 kuuluvaid tooteid ega rubriikidesse 0401–0404 kuuluvatest toodetest valmistatud rasvu ning on liigitatud CN-koodi 2202 90 10 alla.

| (3) | Alates 1. jaanuarist 2017 on CN-kood 2202 90 asendatud CN-koodidega 2202 91 00 ja 2202 99. Seepärast peaks käesolev määrus hõlmama CN-koodide 2202 10 00, ex 2202 91 00 ja ex 2202 99 alla kuuluvaid tooteid. |
| --- | --- |

(3)

Alates 1. jaanuarist 2017 on CN-kood 2202 90 asendatud CN-koodidega 2202 91 00 ja 2202 99. Seepärast peaks käesolev määrus hõlmama CN-koodide 2202 10 00, ex 2202 91 00 ja ex 2202 99 alla kuuluvaid tooteid.

| (4) | Euroopa Ühenduse ja Norra Kuningriigi vahel kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppega Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise kahepoolse vabakaubanduslepingu protokolli nr 2 kohta (6) (edaspidi „kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepe“) on ajutiselt peatatud tollimaksuvaba režiim, mis kehtib protokolli nr 2 alusel kaupadele, mille CN-kood on 2202 10 00 (veed, sealhulgas mineraal- ja gaseeritud veed, millele on lisatud suhkrut või muid magusaineid või maitse- ja lõhnaaineid) ja ex 2202 90 10 (muud mittealkohoolsed joogid, mis sisaldavad suhkrut), ja mille CN-kood on nüüd asendatud CN-koodidega 2202 10 00, ex 2202 91 00 ja ex 2202 99. Kooskõlas kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppega lubatakse neid Norrast pärit tooteid tollimaksuvabalt importida ainult tollimaksuvaba kvoodi piires. Tollimaksuvaba kvooti ületava impordi pealt tuleb maksta tollimaksu. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Ühenduse ja Norra Kuningriigi vahel kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppega Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise kahepoolse vabakaubanduslepingu protokolli nr 2 kohta (6) (edaspidi „kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepe“) on ajutiselt peatatud tollimaksuvaba režiim, mis kehtib protokolli nr 2 alusel kaupadele, mille CN-kood on 2202 10 00 (veed, sealhulgas mineraal- ja gaseeritud veed, millele on lisatud suhkrut või muid magusaineid või maitse- ja lõhnaaineid) ja ex 2202 90 10 (muud mittealkohoolsed joogid, mis sisaldavad suhkrut), ja mille CN-kood on nüüd asendatud CN-koodidega 2202 10 00, ex 2202 91 00 ja ex 2202 99. Kooskõlas kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppega lubatakse neid Norrast pärit tooteid tollimaksuvabalt importida ainult tollimaksuvaba kvoodi piires. Tollimaksuvaba kvooti ületava impordi pealt tuleb maksta tollimaksu.

6

| (5) | Lisaks sellele on kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppes nõutud, et kõnealustele toodetele tuleb anda piiramatu tollimaksuvaba pääs liitu juhul, kui tariifikvoot ei ole eelmise aasta 31. oktoobriks ammendatud. |
| --- | --- |

(5)

Lisaks sellele on kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppes nõutud, et kõnealustele toodetele tuleb anda piiramatu tollimaksuvaba pääs liitu juhul, kui tariifikvoot ei ole eelmise aasta 31. oktoobriks ammendatud.

| (6) | Komisjonile esitatud andmete kohaselt ei olnud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/2154 (7) kõnealusele tootele avatud 2020. aasta kvoot 31. oktoobriks 2020 veel ammendatud. Seega tuleks kõnealustele toodetele anda piiramatu tollimaksuvaba pääs liitu 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2021. |
| --- | --- |

(6)

Komisjonile esitatud andmete kohaselt ei olnud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/2154 (7) kõnealusele tootele avatud 2020. aasta kvoot 31. oktoobriks 2020 veel ammendatud. Seega tuleks kõnealustele toodetele anda piiramatu tollimaksuvaba pääs liitu 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2021.

7

| (7) | Seega ei tuleks 2021. aastal kohaldada Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise kahepoolse vabakaubanduslepingu protokolli nr 2 alusel kehtiva tollimaksuvaba režiimi ajutist peatamist. |
| --- | --- |

(7)

Seega ei tuleks 2021. aastal kohaldada Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise kahepoolse vabakaubanduslepingu protokolli nr 2 alusel kehtiva tollimaksuvaba režiimi ajutist peatamist.

| (8) | Käesolevas määruses ette nähtud meetmed on kooskõlas I lisas loetlemata töödeldud põllumajandustoodetega kauplemise horisontaalküsimusi käsitleva korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesolevas määruses ette nähtud meetmed on kooskõlas I lisas loetlemata töödeldud põllumajandustoodetega kauplemise horisontaalküsimusi käsitleva korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Lisas loetletud Norrast pärit kaupadele antakse ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2021 piiramatu tollimaksuvaba pääs liitu.

2.   Käesoleva määruse lisas loetletud kaupade suhtes kohaldatakse päritolureegleid, mis on sätestatud Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise kahepoolse vabakaubanduslepingu protokollis nr 3.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. detsember 2020

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 150, 20.5.2014, lk 1.

1

(2)  
  ELT L 370, 17.12.2004, lk 70.

2

(3)  
  EÜT L 171, 27.6.1973, lk 2.

3

(4)  
  EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.

4

(5)  
  EÜT L 22, 24.1.2002, lk 34.

5

(6)  
  ELT L 370, 17.12.2004, lk 72.

6

(7)  Komisjoni 16. detsembri 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/2154, millega avatakse 2020. aasta tariifikvoot Norrast pärit teatavate Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 510/2014 hõlmatud põllumajandustoodete töötlemisel saadud kaupade importimiseks liitu (ELT L 327, 17.12.2019, lk 66).

7

---

LISA

Norrast pärit tooted, millele antakse piiramatu tollimaksuvaba pääs liitu 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2021

| Jrk nr | CN-kood | TARICi kood | Kauba kirjeldus |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.0709 | 2202 10 00 | | — | vesi, k.a mineraalvesi ja gaseeritud vesi, suhkru- või muu magusainelisandiga või maitse- ja lõhnaainetega |

Jrk nr

CN-kood

TARICi kood

Kauba kirjeldus

09.0709

2202 10 00

—

vesi, k.a mineraalvesi ja gaseeritud vesi, suhkru- või muu magusainelisandiga või maitse- ja lõhnaainetega

ex 2202 91 00

10

| — | alkoholivaba õlu, suhkrulisandiga |
| --- | --- |

—

alkoholivaba õlu, suhkrulisandiga

ex 2202 99 11

11

19

| — | sojapõhised joogid, mille proteiinisisaldus on vähemalt 2,8 % massist, suhkrulisandiga (sisaldavad sahharoosi või invertsuhkrut) |
| --- | --- |

—

sojapõhised joogid, mille proteiinisisaldus on vähemalt 2,8 % massist, suhkrulisandiga (sisaldavad sahharoosi või invertsuhkrut)

ex 2202 99 15

11

19

| — | sojapõhised joogid, mille proteiinisisaldus on alla 2,8 % massist; ühise tollitariifistiku 8. gruppi kuuluvatel pähklitel, 10. gruppi kuuluval teraviljal või 12. gruppi kuuluvatel seemnetel põhinevad joogid, suhkrulisandiga (sisaldavad sahharoosi või invertsuhkrut) |
| --- | --- |

—

sojapõhised joogid, mille proteiinisisaldus on alla 2,8 % massist; ühise tollitariifistiku 8. gruppi kuuluvatel pähklitel, 10. gruppi kuuluval teraviljal või 12. gruppi kuuluvatel seemnetel põhinevad joogid, suhkrulisandiga (sisaldavad sahharoosi või invertsuhkrut)

ex 2202 99 19

11

19

| — | muud mittealkohoolsed joogid, mis ei sisalda rubriikidesse 0401 –0404 kuuluvaid tooteid või rubriikidesse 0401 –0404 kuuluvatest toodetest valmistatud rasvu, suhkrulisandiga (sisaldavad sahharoosi või invertsuhkrut) |
| --- | --- |

—

muud mittealkohoolsed joogid, mis ei sisalda rubriikidesse 0401 –0404 kuuluvaid tooteid või rubriikidesse 0401 –0404 kuuluvatest toodetest valmistatud rasvu, suhkrulisandiga (sisaldavad sahharoosi või invertsuhkrut)

---

OTSUSED

| 17.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 426/35 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 426/35

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2020/2123,

11. november 2020,

millega tehakse Saksamaa Liitvabariigile ja Taani Kuningriigile Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/943 artikli 64 kohane erand seoses projektiga „Kriegers Flak Combined Grid Solution“

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 7948 all)

(Ainult saksa- ja taanikeelne tekst on autentsed)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta määrust (EL) 2019/943, milles käsitletakse elektrienergia siseturgu (1) (edaspidi „elektrienergia määrus“), eriti selle artiklit 64,

pärast liikmesriikide teavitamist taotlusest

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

| (1) | 1. juulil 2020 esitasid Taani ja Saksamaa ametiasutused Euroopa Komisjonile taotluse elektrienergia määruse artikli 64 kohase erandi kohaldamiseks seoses projektiga „Kriegers Flak Combined Grid Solution“ (Kriegers Flaki ühendatud võrkude lahendus). |
| --- | --- |

(1)

1. juulil 2020 esitasid Taani ja Saksamaa ametiasutused Euroopa Komisjonile taotluse elektrienergia määruse artikli 64 kohase erandi kohaldamiseks seoses projektiga „Kriegers Flak Combined Grid Solution“ (Kriegers Flaki ühendatud võrkude lahendus).

| (2) | 7. juulil avaldas Euroopa Komisjon erandi taotluse oma veebisaidil (2) ning kutsus liikmesriike ja sidusrühmi üles esitama märkusi 31. augustini 2020. Liikmesriikidele anti erandi taotluse esitamisest ja selle kohta märkuste esitamise võimalusest teada ka nõukogu energeetika töörühma 13. juuli 2020. aasta kohtumisel. |
| --- | --- |

(2)

7. juulil avaldas Euroopa Komisjon erandi taotluse oma veebisaidil (2) ning kutsus liikmesriike ja sidusrühmi üles esitama märkusi 31. augustini 2020. Liikmesriikidele anti erandi taotluse esitamisest ja selle kohta märkuste esitamise võimalusest teada ka nõukogu energeetika töörühma 13. juuli 2020. aasta kohtumisel.

2

2.   PROJEKT „KRIEGERS FLAK COMBINED GRID SOLUTION“

PROJEKT „KRIEGERS FLAK COMBINED GRID SOLUTION“

| (3) | Kriegers Flak kui geograafiline piirkond on Läänemeres paiknev rahu, mis jääb Taani, Saksamaa ja Rootsi majandusvöönditesse. Piirkonnas on merevee tase üsna madal ning 2007. aastal väljendasid nii Taani, Saksamaa kui ka Rootsi huvi rajada piirkonda tuulepargid. Esialgu hindasid kõigi kolme liikmesriigi põhivõrguettevõtjad võimalust käivitada ühine arendusprojekt, et ühendada piirkonda rajatavad tuulepargid. Alates 2010. aastast jätkasid projekti ideega vaid Taani ja Saksamaa võrguettevõtjad, kes plaanisid rajada kahe riigi võrguga ühendatud tuulepargi (nn hübriidprojekt). |
| --- | --- |

(3)

Kriegers Flak kui geograafiline piirkond on Läänemeres paiknev rahu, mis jääb Taani, Saksamaa ja Rootsi majandusvöönditesse. Piirkonnas on merevee tase üsna madal ning 2007. aastal väljendasid nii Taani, Saksamaa kui ka Rootsi huvi rajada piirkonda tuulepargid. Esialgu hindasid kõigi kolme liikmesriigi põhivõrguettevõtjad võimalust käivitada ühine arendusprojekt, et ühendada piirkonda rajatavad tuulepargid. Alates 2010. aastast jätkasid projekti ideega vaid Taani ja Saksamaa võrguettevõtjad, kes plaanisid rajada kahe riigi võrguga ühendatud tuulepargi (nn hübriidprojekt).

| (4) | Erandi taotluse kohaselt oli Kriegers Flaki hübriidprojektina arendamise põhieesmärk kasutada suuremal määral tuuleparkide ja nende vastava maismaavõrgu ühendusi, tehes vastava võimsuse kättesaadavaks piirkonnaüleseks kauplemiseks, juhul kui kogu võimsust ei ole vaja tuuleparkides toodetud elektrienergia transportimiseks maismaale. |
| --- | --- |

(4)

Erandi taotluse kohaselt oli Kriegers Flaki hübriidprojektina arendamise põhieesmärk kasutada suuremal määral tuuleparkide ja nende vastava maismaavõrgu ühendusi, tehes vastava võimsuse kättesaadavaks piirkonnaüleseks kauplemiseks, juhul kui kogu võimsust ei ole vaja tuuleparkides toodetud elektrienergia transportimiseks maismaale.

| (5) | 2010. aasta lõpus allkirjastasid Taani põhivõrguettevõtja Energinet.dk ja asjaomase piirkonna Saksamaa põhivõrguettevõtja 50Hertz toetuslepingu, millega nähti ette 150 miljoni euro suurune toetus Euroopa majanduse elavdamise energeetikakava alusel. 2013. aastal lisati Kriegers Flak ka esimesse ühishuviprojektide loendisse, mis avaldati komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1391/2013 (3) lisana. Kriegers Flaki kontseptsiooni – sealhulgas kontseptsiooni seoses elektrivoogude kavandatava käsitlemisega ülekandevõime piiratuse korral (edaspidi „ülekandevõime piiratuse juhtimine“) – on põhjalikult arutatud asjaomaste liikmesriikide energeetikasektorit reguleerivate asutustega ning seda tutvustati ka Euroopa Komisjonile. |
| --- | --- |

(5)

2010. aasta lõpus allkirjastasid Taani põhivõrguettevõtja Energinet.dk ja asjaomase piirkonna Saksamaa põhivõrguettevõtja 50Hertz toetuslepingu, millega nähti ette 150 miljoni euro suurune toetus Euroopa majanduse elavdamise energeetikakava alusel. 2013. aastal lisati Kriegers Flak ka esimesse ühishuviprojektide loendisse, mis avaldati komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1391/2013 (3) lisana. Kriegers Flaki kontseptsiooni – sealhulgas kontseptsiooni seoses elektrivoogude kavandatava käsitlemisega ülekandevõime piiratuse korral (edaspidi „ülekandevõime piiratuse juhtimine“) – on põhjalikult arutatud asjaomaste liikmesriikide energeetikasektorit reguleerivate asutustega ning seda tutvustati ka Euroopa Komisjonile.

3

| (6) | Kriegers Flaki projekt tervikuna hõlmab alljärgnevaid elemente (vt ka joonis 1 allpool).






  a) | Tuulepargid Baltic 1 ja Baltic 2, mis asuvad Läänemeres Saksamaa alal. Baltic 1 võeti kasutusele 2011. aastal ja selle võimsus on 48 MW. Baltic 2 võeti kasutusele 2015. aastal ja selle võimsus on 288 MW. |
| --- | --- | --- |

(6)

Kriegers Flaki projekt tervikuna hõlmab alljärgnevaid elemente (vt ka joonis 1 allpool).

a)

Tuulepargid Baltic 1 ja Baltic 2, mis asuvad Läänemeres Saksamaa alal. Baltic 1 võeti kasutusele 2011. aastal ja selle võimsus on 48 MW. Baltic 2 võeti kasutusele 2015. aastal ja selle võimsus on 288 MW.

| b) | Tuulepark, mida nimetatakse samuti Kriegers Flakiks ja mis paikneb Läänemeres Taani alal. See 600 MW võimsusega tuulepark on kavas kasutusele võtta 2022. aastal. |
| --- | --- |

b)

Tuulepark, mida nimetatakse samuti Kriegers Flakiks ja mis paikneb Läänemeres Taani alal. See 600 MW võimsusega tuulepark on kavas kasutusele võtta 2022. aastal.

| c) | Saksamaa tuuleparke Saksamaa rannikuga ühendavad võrguühendused, mis võeti kasutusele vastavalt 2011. ja 2015. aastal (150 kV vahelduvvoolukaablid võimsusega ligikaudu 400 MW ja pikkusega 136 km). |
| --- | --- |

c)

Saksamaa tuuleparke Saksamaa rannikuga ühendavad võrguühendused, mis võeti kasutusele vastavalt 2011. ja 2015. aastal (150 kV vahelduvvoolukaablid võimsusega ligikaudu 400 MW ja pikkusega 136 km).

| d) | Taani tuuleparki Taani rannikuga ühendav võrguühendus, mis paikneb Taani 2. pakkumispiirkonnas ning mis võeti kasutusele 2019. aastal (220 kV vahelduvvoolukaabel võimsusega 680 MW ja pikkusega 77–80 km). |
| --- | --- |

d)

Taani tuuleparki Taani rannikuga ühendav võrguühendus, mis paikneb Taani 2. pakkumispiirkonnas ning mis võeti kasutusele 2019. aastal (220 kV vahelduvvoolukaabel võimsusega 680 MW ja pikkusega 77–80 km).

| e) | Saksamaal Bentwischis asuv vastulülituses konverterjaam, mis tagab Põhjamaade ja Euroopa mandriosa sünkroonalade asünkroonühenduse. |
| --- | --- |

e)

Saksamaal Bentwischis asuv vastulülituses konverterjaam, mis tagab Põhjamaade ja Euroopa mandriosa sünkroonalade asünkroonühenduse.

| f) | Kaks Kriegers Flaki tuuleparki ja tuuleparki Baltic 2 ühendavat kõrgepinge-vahelduvvoolukaablit võimsusega 400 MW ja pikkusega 24,5 km. |
| --- | --- |

f)

Kaks Kriegers Flaki tuuleparki ja tuuleparki Baltic 2 ühendavat kõrgepinge-vahelduvvoolukaablit võimsusega 400 MW ja pikkusega 24,5 km.

| g) | Kriegers Flaki ja Baltic 2 platvormide ühendamiseks tuli mõlemat avamereplatvormi laiendada. |
| --- | --- |

g)

Kriegers Flaki ja Baltic 2 platvormide ühendamiseks tuli mõlemat avamereplatvormi laiendada.

| h) | Võrkudevahelise ühenduse peajuhtseade (Master Controller for Interconnector Operation, MIO). Sellega reguleeritakse vastulülituses konverterjaama läbivat koormusvoogu reaalajas, algatatakse vahetuskauba tegemine juhul, kui prognoositust suurema tuuleenergia tootmismahu tõttu on ülekandevõime piiratud, käivitatakse avamere tuuleparkide võimsuse piiramine, kui see on viimase abinõuna vajalik, ning kohandatakse vastulülituses konverterjaamas pinge ja reaktiivvõimsuse seadeväärtusi, et tagada pinge stabiilsus. Samuti prognoositakse selle abil tunniarvestuse alusel vaba ülekandevõimsust, mis tehakse turul kättesaadavaks. |
| --- | --- |

h)

Võrkudevahelise ühenduse peajuhtseade (Master Controller for Interconnector Operation, MIO). Sellega reguleeritakse vastulülituses konverterjaama läbivat koormusvoogu reaalajas, algatatakse vahetuskauba tegemine juhul, kui prognoositust suurema tuuleenergia tootmismahu tõttu on ülekandevõime piiratud, käivitatakse avamere tuuleparkide võimsuse piiramine, kui see on viimase abinõuna vajalik, ning kohandatakse vastulülituses konverterjaamas pinge ja reaktiivvõimsuse seadeväärtusi, et tagada pinge stabiilsus. Samuti prognoositakse selle abil tunniarvestuse alusel vaba ülekandevõimsust, mis tehakse turul kättesaadavaks.

| (7) | Eespool nimetatud varadega seoses ei loeta kõnealuseid tuuleparke erandi taotluses Kriegers Flaki projekti vormiliseks osaks; seega loetakse, et projekt piirdub punktides c–h osutatud ülekandevõrguvaradega. |
| --- | --- |

(7)

Eespool nimetatud varadega seoses ei loeta kõnealuseid tuuleparke erandi taotluses Kriegers Flaki projekti vormiliseks osaks; seega loetakse, et projekt piirdub punktides c–h osutatud ülekandevõrguvaradega.

Image 1

| (8) | Peale selle on liikmesriikide võrkude ühendamisega vahetult seotud vaid punktides e–h osutatud varad. Seega kaasrahastati liidu rahalistest vahenditest vaid neid varasid (joonistel 1 ja 2 tähistatud sõnadega „KF CGS assets“). |
| --- | --- |

(8)

Peale selle on liikmesriikide võrkude ühendamisega vahetult seotud vaid punktides e–h osutatud varad. Seega kaasrahastati liidu rahalistest vahenditest vaid neid varasid (joonistel 1 ja 2 tähistatud sõnadega „KF CGS assets“).

Image 2

3.   TAOTLETUD ERANDID

TAOTLETUD ERANDID

| (9) | Kõigi taotletud erandite eesmärk on jaotada Kriegers Flaki võrgu võimsust Taani 2. pakkumispiirkonna (DK2) ja Saksamaa-Luksemburgi (DE-LU) pakkumispiirkonna piiril nii, et esikohale seatakse Kriegers Flaki võrku vahetult ühendatud avamere tuulepargid. |
| --- | --- |

(9)

Kõigi taotletud erandite eesmärk on jaotada Kriegers Flaki võrgu võimsust Taani 2. pakkumispiirkonna (DK2) ja Saksamaa-Luksemburgi (DE-LU) pakkumispiirkonna piiril nii, et esikohale seatakse Kriegers Flaki võrku vahetult ühendatud avamere tuulepargid.

| (10) | Taotluse esitajad soovivad Kriegers Flaki võrgu puhul erandit mitmest allpool kirjeldatud nõudest, mis kõik on seotud elektrienergia määruse artikli 16 lõike 8 alusel kauplemiseks kättesaadavaks tehtava miinimumvõimsusega. |
| --- | --- |

(10)

Taotluse esitajad soovivad Kriegers Flaki võrgu puhul erandit mitmest allpool kirjeldatud nõudest, mis kõik on seotud elektrienergia määruse artikli 16 lõike 8 alusel kauplemiseks kättesaadavaks tehtava miinimumvõimsusega.

3.1.   Elektrienergia määruse artikli 16 lõige 8

Elektrienergia määruse artikli 16 lõige 8

| (11) | Elektrienergia määruse artikli 16 lõike 8 kohaselt ei tohi põhivõrguettevõtjad piirata turuosalistele kättesaadavaks tehtava ühendusvõimsuse mahtu, et hallata ülekandevõime piiratust oma pakkumispiirkonnas või et hallata võimsusvooge, mis tulenevad pakkumispiirkonnasisestest tehingutest. Selle punkti nõuded on täidetud juhul, kui piiride puhul, kus kasutatakse koordineeritud netoülekandevõimsuse meetodit, tehakse piirkonnaüleseks kauplemiseks kättesaadavaks vähemalt 70 % talitluskindluse piiridele vastavast ülekandevõimsusest pärast seda, kui maha on arvatud erandolukorrad, nagu on kindlaks määratud võimsuse jaotamise ja ülekandevõime piiratuse juhtimise suunistes. Saksamaa ja Taani ametiasutused märgivad oma taotluses, et kõnealust miinimummäära ei tohiks kohaldada kogu talitluskindluse piiridele vastava ülekandevõimsuse suhtes (pärast seda kui maha on arvatud erandolukorrad), vaid üksnes selle võimsuse suhtes, mis jääb alles siis, kui maha on arvatud kogu see võimsus, mida on prognoositavalt vaja toodetud elektrienergia ülekandeks Kriegers Flaki võrku ühendatud tuuleparkidest rannikule (edaspidi „jääkvõimsus“). |
| --- | --- |

(11)

Elektrienergia määruse artikli 16 lõike 8 kohaselt ei tohi põhivõrguettevõtjad piirata turuosalistele kättesaadavaks tehtava ühendusvõimsuse mahtu, et hallata ülekandevõime piiratust oma pakkumispiirkonnas või et hallata võimsusvooge, mis tulenevad pakkumispiirkonnasisestest tehingutest. Selle punkti nõuded on täidetud juhul, kui piiride puhul, kus kasutatakse koordineeritud netoülekandevõimsuse meetodit, tehakse piirkonnaüleseks kauplemiseks kättesaadavaks vähemalt 70 % talitluskindluse piiridele vastavast ülekandevõimsusest pärast seda, kui maha on arvatud erandolukorrad, nagu on kindlaks määratud võimsuse jaotamise ja ülekandevõime piiratuse juhtimise suunistes. Saksamaa ja Taani ametiasutused märgivad oma taotluses, et kõnealust miinimummäära ei tohiks kohaldada kogu talitluskindluse piiridele vastava ülekandevõimsuse suhtes (pärast seda kui maha on arvatud erandolukorrad), vaid üksnes selle võimsuse suhtes, mis jääb alles siis, kui maha on arvatud kogu see võimsus, mida on prognoositavalt vaja toodetud elektrienergia ülekandeks Kriegers Flaki võrku ühendatud tuuleparkidest rannikule (edaspidi „jääkvõimsus“).

| (12) | Seega, kui 400 MW ülekandevõimsusest on tuuleenergia transportimiseks rannikule vajalik 320 MW, võetakse artikli 16 lõike 8 kohaste nõuete kohaldamisel eranditaotluse põhjal aluseks võimsus 80 MW. Kui piirkonnaüleseks kauplemiseks tehtaks kättesaadavaks vähemalt 70 % sellest 80 MW võimsusest, tuleks seda Saksamaa ja Taani ametiasutuste arvamuse kohaselt seega pidada piisavaks, et täita elektrienergia määruse artikli 16 lõike 8 kohaseid nõudeid. Koguvõimsusest enne järgmise päeva turul kauplemiseks kättesaadavaks tehtava miinimumvõimsuse arvutamist maha arvatav võimsus põhineb tuuleenergia tootmise prognoosidel, mille kumbki põhivõrguettevõtja teeb päev ette. Järgmise päeva võimsuse jaotamisel kasutamata jäänud võimsus tehakse kättesaadavaks päevasisesel turul. |
| --- | --- |

(12)

Seega, kui 400 MW ülekandevõimsusest on tuuleenergia transportimiseks rannikule vajalik 320 MW, võetakse artikli 16 lõike 8 kohaste nõuete kohaldamisel eranditaotluse põhjal aluseks võimsus 80 MW. Kui piirkonnaüleseks kauplemiseks tehtaks kättesaadavaks vähemalt 70 % sellest 80 MW võimsusest, tuleks seda Saksamaa ja Taani ametiasutuste arvamuse kohaselt seega pidada piisavaks, et täita elektrienergia määruse artikli 16 lõike 8 kohaseid nõudeid. Koguvõimsusest enne järgmise päeva turul kauplemiseks kättesaadavaks tehtava miinimumvõimsuse arvutamist maha arvatav võimsus põhineb tuuleenergia tootmise prognoosidel, mille kumbki põhivõrguettevõtja teeb päev ette. Järgmise päeva võimsuse jaotamisel kasutamata jäänud võimsus tehakse kättesaadavaks päevasisesel turul.

| (13) | Tuleb märkida, et selline lähenemisviis on praegu kasutusel Hansa võimsusarvutusala metoodikas võimsuse arvutamiseks järgmise päeva turu ja päevasisese turu ajavahemikes, nagu on kirjeldatud taotluses. Hansa võimsusarvutusala hõlmab ka Kriegers Flaki projekti. Hansa võimsusarvutusala riikide reguleerivad asutused leppisid kõnealuses võimsuse arvutamise metoodikas kokku 16. detsembril 2018. Sel ajal ei õnnestunud võimsusarvutusala riikide reguleerivatel asutustel veel kokku leppida Hansa võimsusarvutusala metoodikas võimsuse arvutamiseks forvardturu jaoks ega ajakohastatud metoodikas järgmise päeva turu ja päevasisese turu ajavahemike jaoks, eeskätt seetõttu, et asutused ei jõudnud kokkuleppele Kriegers Flaki võrkudevahelise ühenduse võimsusarvutuseks kasutatavas lähenemisviisis. Seepärast pikendati kokkuleppele jõudmise tähtaega lootuses, et käesolevas erandimenetluses saavad asjaolud selgeks (4). |
| --- | --- |

(13)

Tuleb märkida, et selline lähenemisviis on praegu kasutusel Hansa võimsusarvutusala metoodikas võimsuse arvutamiseks järgmise päeva turu ja päevasisese turu ajavahemikes, nagu on kirjeldatud taotluses. Hansa võimsusarvutusala hõlmab ka Kriegers Flaki projekti. Hansa võimsusarvutusala riikide reguleerivad asutused leppisid kõnealuses võimsuse arvutamise metoodikas kokku 16. detsembril 2018. Sel ajal ei õnnestunud võimsusarvutusala riikide reguleerivatel asutustel veel kokku leppida Hansa võimsusarvutusala metoodikas võimsuse arvutamiseks forvardturu jaoks ega ajakohastatud metoodikas järgmise päeva turu ja päevasisese turu ajavahemike jaoks, eeskätt seetõttu, et asutused ei jõudnud kokkuleppele Kriegers Flaki võrkudevahelise ühenduse võimsusarvutuseks kasutatavas lähenemisviisis. Seepärast pikendati kokkuleppele jõudmise tähtaega lootuses, et käesolevas erandimenetluses saavad asjaolud selgeks (4).

4

3.2.   Elektrienergia määruse artiklid 12, 14, 15 ja 16

Elektrienergia määruse artiklid 12, 14, 15 ja 16

| (14) | Elektrienergia määruse artiklites 12, 14, 15 ja 16 osutatakse mitmel juhul artikli 16 lõike 8 kohasele kättesaadava võimsuse miinimumtasemele. Saksamaa ja Taani ametiasutused märgivad erandi taotluses, et nendes artiklites osutatud miinimumvõimsus peaks vastama eespool kirjeldatud viisil arvutatavale miinimumvõimsusele, st 70 % jääkvõimsusest. |
| --- | --- |

(14)

Elektrienergia määruse artiklites 12, 14, 15 ja 16 osutatakse mitmel juhul artikli 16 lõike 8 kohasele kättesaadava võimsuse miinimumtasemele. Saksamaa ja Taani ametiasutused märgivad erandi taotluses, et nendes artiklites osutatud miinimumvõimsus peaks vastama eespool kirjeldatud viisil arvutatavale miinimumvõimsusele, st 70 % jääkvõimsusest.

| (15) | Komisjon ei käsita seda eraldiseisva eranditaotlusena. Arvesse tuleb võtta, et elektrienergia määruse artikli 64 lõikest 1 lähtudes elektrienergia määruse artiklist 12 erandeid teha ei saa. Kui aga erand artikli 16 lõikest 8 tähendab, et vastav miinimumvõimsus arvutatakse teistmoodi, tuleb kõiki määruses esinevaid viiteid sellele miinimumtasemele mõista viidetena erandiotsuses sätestatud tasemele. |
| --- | --- |

(15)

Komisjon ei käsita seda eraldiseisva eranditaotlusena. Arvesse tuleb võtta, et elektrienergia määruse artikli 64 lõikest 1 lähtudes elektrienergia määruse artiklist 12 erandeid teha ei saa. Kui aga erand artikli 16 lõikest 8 tähendab, et vastav miinimumvõimsus arvutatakse teistmoodi, tuleb kõiki määruses esinevaid viiteid sellele miinimumtasemele mõista viidetena erandiotsuses sätestatud tasemele.

3.3.   Võrgueeskirjad ja suunised

Võrgueeskirjad ja suunised

| (16) | Taotlusest lähtudes võetakse erandit arvesse ka võimsuse arvutamisel kooskõlas komisjoni määrusega (EL) 2015/1222 (5)(millega kehtestatakse võimsuse jaotamise ja ülekoormuse juhtimise suunised), komisjoni määrusega (EL) 2016/1719 (6) (millega kehtestatakse võimsuse jaotamise forvardturu eeskiri) ning komisjoni määrusega (EL) 2017/2195 (7) (millega kehtestatakse elektrisüsteemi tasakaalustamise eeskiri). Nende komisjoni määruste alusel vastu võetud metoodikast erandite taotlemisel ei käsitata neid taotlusi eraldiseisvate eranditaotlustena, vaid loetakse, et need on lahutamatult seotud elektrienergia määrusest tehtava erandi taotlusega. Juhtudel, mil erandi mõjul ei kohaldata teatava projekti suhtes mõnd elektrienergia määruse sätet või seda kohaldatakse üksnes osaliselt, ei ole kohaldatavad ka metoodikad, mis on vastu võetud elektrienergia määruse sellele sättele viitavate madalama astme õigusaktide alusel või mis põhinevad sellel sättel. |
| --- | --- |

(16)

Taotlusest lähtudes võetakse erandit arvesse ka võimsuse arvutamisel kooskõlas komisjoni määrusega (EL) 2015/1222 (5)(millega kehtestatakse võimsuse jaotamise ja ülekoormuse juhtimise suunised), komisjoni määrusega (EL) 2016/1719 (6) (millega kehtestatakse võimsuse jaotamise forvardturu eeskiri) ning komisjoni määrusega (EL) 2017/2195 (7) (millega kehtestatakse elektrisüsteemi tasakaalustamise eeskiri). Nende komisjoni määruste alusel vastu võetud metoodikast erandite taotlemisel ei käsitata neid taotlusi eraldiseisvate eranditaotlustena, vaid loetakse, et need on lahutamatult seotud elektrienergia määrusest tehtava erandi taotlusega. Juhtudel, mil erandi mõjul ei kohaldata teatava projekti suhtes mõnd elektrienergia määruse sätet või seda kohaldatakse üksnes osaliselt, ei ole kohaldatavad ka metoodikad, mis on vastu võetud elektrienergia määruse sellele sättele viitavate madalama astme õigusaktide alusel või mis põhinevad sellel sättel.

5

6

7

| (17) | Erandi taotluses on peale selle märgitud, et võimsuse reserveerimine pikkadeks ajavahemikeks peaks põhinema pärast ülesseatud tuulevõimsuse mahaarvamist allesjääval võimsusel. Võimsuse reserveerimine teiste turuajaühikute korral sõltub sellest, kui palju võimsust pärast prognoositava tuuleenergiasisendi mahaarvamist alles jääb. Ehkki taotluses on märgitud, et kõikide turuajaühikute korral tuleb vältida avamere tuuleparkide (st nähtavasti ainult tuulepargid Baltic 1, Baltic 2 ja Kriegers Flak) võimsuse piiramist piiriülese võimsuse reserveerimisega piirkonnaüleseks kauplemiseks, ei käsita komisjon seda eraldiseisva eranditaotlusena, vaid lähtub sellest, et tegemist on teiste taotletud erandite ning võimsuse arvutamise ja jaotamise suhtes kirjeldatud lähenemisviisi rakendamise soovitava tagajärjega. Eeskätt on taotluses sõnaselgelt osutatud, et jaotatud võimsus peaks olema püsikindel, seega ei tohiks avamere tuuleparkide võimsuse piiramise vältimiseks mingil juhul piirata jaotatud ülekandevõimsust. |
| --- | --- |

(17)

Erandi taotluses on peale selle märgitud, et võimsuse reserveerimine pikkadeks ajavahemikeks peaks põhinema pärast ülesseatud tuulevõimsuse mahaarvamist allesjääval võimsusel. Võimsuse reserveerimine teiste turuajaühikute korral sõltub sellest, kui palju võimsust pärast prognoositava tuuleenergiasisendi mahaarvamist alles jääb. Ehkki taotluses on märgitud, et kõikide turuajaühikute korral tuleb vältida avamere tuuleparkide (st nähtavasti ainult tuulepargid Baltic 1, Baltic 2 ja Kriegers Flak) võimsuse piiramist piiriülese võimsuse reserveerimisega piirkonnaüleseks kauplemiseks, ei käsita komisjon seda eraldiseisva eranditaotlusena, vaid lähtub sellest, et tegemist on teiste taotletud erandite ning võimsuse arvutamise ja jaotamise suhtes kirjeldatud lähenemisviisi rakendamise soovitava tagajärjega. Eeskätt on taotluses sõnaselgelt osutatud, et jaotatud võimsus peaks olema püsikindel, seega ei tohiks avamere tuuleparkide võimsuse piiramise vältimiseks mingil juhul piirata jaotatud ülekandevõimsust.

3.4.   Taotletud erandi kehtivusaeg

Taotletud erandi kehtivusaeg

| (18) | Erandi taotluses on märgitud, et erand peaks jõustuma Kriegers Flaki kasutuselevõtmisel, st eeldatavalt 2020. aasta kolmandas kvartalis, ning et see peaks kehtima nii kaua, kuni tuulepargid Baltic 1, Baltic 2 ja Kriegers Flak on ühendatud Kriegers Flaki võrku. Samuti peaks see taotluse kohaselt kehtima nii kaua, kuni kõnealuseid avamere tuuleparke käitatakse ja need on võrku ühendatud. |
| --- | --- |

(18)

Erandi taotluses on märgitud, et erand peaks jõustuma Kriegers Flaki kasutuselevõtmisel, st eeldatavalt 2020. aasta kolmandas kvartalis, ning et see peaks kehtima nii kaua, kuni tuulepargid Baltic 1, Baltic 2 ja Kriegers Flak on ühendatud Kriegers Flaki võrku. Samuti peaks see taotluse kohaselt kehtima nii kaua, kuni kõnealuseid avamere tuuleparke käitatakse ja need on võrku ühendatud.

| (19) | Komisjon arvestab, et sellega viidatakse praegu kasutuses olevatele tuuleparkidele ning lähitulevikus kavakohaselt kasutusele võetavale Kriegers Flaki tuulepargile. Uute tuuleparkide puhul – isegi kui tegemist on olemasolevate tuuleparkide jätkuinvesteeringutega – ei oleks seega kohaldatav erand, et ülekandevõimsuse kogumahust arvestatakse enne jääkvõimsuse arvutamist maha prognoositav toodang. |
| --- | --- |

(19)

Komisjon arvestab, et sellega viidatakse praegu kasutuses olevatele tuuleparkidele ning lähitulevikus kavakohaselt kasutusele võetavale Kriegers Flaki tuulepargile. Uute tuuleparkide puhul – isegi kui tegemist on olemasolevate tuuleparkide jätkuinvesteeringutega – ei oleks seega kohaldatav erand, et ülekandevõimsuse kogumahust arvestatakse enne jääkvõimsuse arvutamist maha prognoositav toodang.

4.   KONSULTEERIMISPERIOODIL LAEKUNUD MÄRKUSED

KONSULTEERIMISPERIOODIL LAEKUNUD MÄRKUSED

| (20) | Konsulteerimise ajal esitas komisjonile märkused viis sidusrühma ja üks liikmesriik.






  — | Kuuest märkuste dokumendist neljas väljendati poolehoidu või vähemalt mõistmist taotletud erandi suhtes, ehkki kahes dokumendis nõuti, et erandil oleks selge kehtivusaeg; ühes nendest kahest dokumendist märgiti, et see on vajalik projekti kiireks kohandamiseks ELi õigusraamistikuga. Ühes dokumendis ei esitatud märkusi erandi taotluse enda kohta ning kuuendas dokumendis põhjendati, miks erandi taotlust ei tohiks rahuldada; lisaks pakuti paremuselt teise lahendusena välja lühikese tähtaja kindlaksmääramine. |
| --- | --- | --- |

(20)

Konsulteerimise ajal esitas komisjonile märkused viis sidusrühma ja üks liikmesriik.

—

Kuuest märkuste dokumendist neljas väljendati poolehoidu või vähemalt mõistmist taotletud erandi suhtes, ehkki kahes dokumendis nõuti, et erandil oleks selge kehtivusaeg; ühes nendest kahest dokumendist märgiti, et see on vajalik projekti kiireks kohandamiseks ELi õigusraamistikuga. Ühes dokumendis ei esitatud märkusi erandi taotluse enda kohta ning kuuendas dokumendis põhjendati, miks erandi taotlust ei tohiks rahuldada; lisaks pakuti paremuselt teise lahendusena välja lühikese tähtaja kindlaksmääramine.

| — | Võimaliku erandi kehtivuse küsimuses leidis neljast erandi suhtes poolehoidu väljendanud osalejast kaks, et erand peaks kehtima võrku ühendatud tuuleparkide kogu eluea jooksul. Ühes märkuste dokumendis märgiti, et erandi jaoks tuleks kindlaks määrata kehtivusaeg, kuid ei esitatud konkreetset tähtaega. Nendest neljast dokumendist viimases leiti, et erand peaks olema ajutine, näiteks viieaastase tähtajaga, mis võimaldaks kujundada Kriegers Flaki jaoks välja avamere pakkumispiirkonnal põhineva lahenduse. |
| --- | --- |

—

Võimaliku erandi kehtivuse küsimuses leidis neljast erandi suhtes poolehoidu väljendanud osalejast kaks, et erand peaks kehtima võrku ühendatud tuuleparkide kogu eluea jooksul. Ühes märkuste dokumendis märgiti, et erandi jaoks tuleks kindlaks määrata kehtivusaeg, kuid ei esitatud konkreetset tähtaega. Nendest neljast dokumendist viimases leiti, et erand peaks olema ajutine, näiteks viieaastase tähtajaga, mis võimaldaks kujundada Kriegers Flaki jaoks välja avamere pakkumispiirkonnal põhineva lahenduse.

| — | Kuuest märkuste dokumendist viies rõhutati, et ehkki kõnealuse juhtumi ainulaadseid asjaolusid arvesse võttes võib olla põhjendatud üksikotsusena (teatavatel tingimustel) tehtav erand, ei ole erandite lubamine sobiv alternatiiv laiema õigusraamistiku kindlaksmääramisele, mis tagaks alalise regulatiivse lahenduse. Selline regulatiivne lahendus ei oleks kasulik mitte üksnes edasiste hübriidprojektide seisukohast, vaid võimaldaks samuti erandi asendada pärast seda, kui on möödunud teatav aeg, mida on vaja, et leppida kokku Kriegers Flaki lepingute suhtes jälgitavas regulatiivses lähenemisviisis ja nende võimalikus uuesti läbirääkimises. Kuuendas märkuste dokumendis tunnistati, et raamistik on muutunud, kuid rõhutati, et pikaajaliste projektide puhul on ootuspärane, et projektiperioodi jooksul tehakse õigusaktides teatavaid muudatusi. |
| --- | --- |

—

Kuuest märkuste dokumendist viies rõhutati, et ehkki kõnealuse juhtumi ainulaadseid asjaolusid arvesse võttes võib olla põhjendatud üksikotsusena (teatavatel tingimustel) tehtav erand, ei ole erandite lubamine sobiv alternatiiv laiema õigusraamistiku kindlaksmääramisele, mis tagaks alalise regulatiivse lahenduse. Selline regulatiivne lahendus ei oleks kasulik mitte üksnes edasiste hübriidprojektide seisukohast, vaid võimaldaks samuti erandi asendada pärast seda, kui on möödunud teatav aeg, mida on vaja, et leppida kokku Kriegers Flaki lepingute suhtes jälgitavas regulatiivses lähenemisviisis ja nende võimalikus uuesti läbirääkimises. Kuuendas märkuste dokumendis tunnistati, et raamistik on muutunud, kuid rõhutati, et pikaajaliste projektide puhul on ootuspärane, et projektiperioodi jooksul tehakse õigusaktides teatavaid muudatusi.

| — | Seoses kõnealuse alalise regulatiivse lahenduse sisuga, mis ei kuulu käesoleva erandiotsuse kohaldamisalasse, rõhutati kahes märkuste dokumendis, et toetust tuleks anda otse ja turutingimustel (nt enampakkumiste teel), mitte kaudselt kunstlikult kõrgete elektrihindade või talitluskindlusega seotud erikohtlemise, näiteks koormuse eelisjaotuse või tasakaalustamiskohustuse välistamise kaudu. Ühes märkuste dokumendis väljendati lisaks arvamust, et avamere pakkumispiirkonnad on paljulubav lahendus, mida saaks tulevikus rakendada ka Kriegers Flaki suhtes, rõhutades, et turukorralduses ei tohiks maismaa ja avamere tuuleenergia tootmist kohelda erinevalt; seejuures tunnistati, et avamere pakkumispiirkondade mõju energiajaotusele tuleb põhjalikumalt hinnata. |
| --- | --- |

—

Seoses kõnealuse alalise regulatiivse lahenduse sisuga, mis ei kuulu käesoleva erandiotsuse kohaldamisalasse, rõhutati kahes märkuste dokumendis, et toetust tuleks anda otse ja turutingimustel (nt enampakkumiste teel), mitte kaudselt kunstlikult kõrgete elektrihindade või talitluskindlusega seotud erikohtlemise, näiteks koormuse eelisjaotuse või tasakaalustamiskohustuse välistamise kaudu. Ühes märkuste dokumendis väljendati lisaks arvamust, et avamere pakkumispiirkonnad on paljulubav lahendus, mida saaks tulevikus rakendada ka Kriegers Flaki suhtes, rõhutades, et turukorralduses ei tohiks maismaa ja avamere tuuleenergia tootmist kohelda erinevalt; seejuures tunnistati, et avamere pakkumispiirkondade mõju energiajaotusele tuleb põhjalikumalt hinnata.

5.   HINDAMINE

HINDAMINE

| (21) | Elektrienergia määruse artikli 64 kohaselt võidakse artiklite 3 ja 6, artikli 7 lõike 1, artikli 8 lõigete 1 ja 4, artiklite 9, 10 ja 11, artiklite 14–17, artiklite 19–27, artiklite 35–47 ja artikli 51 asjakohastest sätetest erand teha juhul, kui liikmesriik (liikmesriigid) (käesoleval juhul Taani ja Saksamaa) suudab (suudavad) tõestada oluliste probleemide olemasolu väikeste eraldatud võrkude või väikeste ühendatud võrkude talitlusele. |
| --- | --- |

(21)

Elektrienergia määruse artikli 64 kohaselt võidakse artiklite 3 ja 6, artikli 7 lõike 1, artikli 8 lõigete 1 ja 4, artiklite 9, 10 ja 11, artiklite 14–17, artiklite 19–27, artiklite 35–47 ja artikli 51 asjakohastest sätetest erand teha juhul, kui liikmesriik (liikmesriigid) (käesoleval juhul Taani ja Saksamaa) suudab (suudavad) tõestada oluliste probleemide olemasolu väikeste eraldatud võrkude või väikeste ühendatud võrkude talitlusele.

| (22) | Erand peab olema ajaliselt piiratud ja sellele tuleb kohaldada tingimusi, mille eesmärk on suurendada konkurentsi ja elektri siseturu lõimitust, v.a äärepoolseimate piirkondade korral. |
| --- | --- |

(22)

Erand peab olema ajaliselt piiratud ja sellele tuleb kohaldada tingimusi, mille eesmärk on suurendada konkurentsi ja elektri siseturu lõimitust, v.a äärepoolseimate piirkondade korral.

| (23) | Samuti peab erandi eesmärk olema tagada, et see ei takista üleminekut taastuvenergiale, paindlikkuse suurendamist, energia salvestamist, elektrimobiilsust ega tarbimiskaja. |
| --- | --- |

(23)

Samuti peab erandi eesmärk olema tagada, et see ei takista üleminekut taastuvenergiale, paindlikkuse suurendamist, energia salvestamist, elektrimobiilsust ega tarbimiskaja.

5.1.   Väike eraldatud või väike ühendatud võrk

Väike eraldatud või väike ühendatud võrk

| (24) | Elektrienergia määrusega ei ole väikeste eraldatud või väikeste ühendatud võrkude korral ette nähtud automaatselt üldkohaldatavaid erandeid. Seega eeldatakse määruses, et olenemata ELi elektrivõrkude suuruse ja tehniliste näitajate märkimisväärsetest erinevustest saab ja tuleb kõiki selliseid võrke käitada kooskõlas kogu õigusraamistikuga. |
| --- | --- |

(24)

Elektrienergia määrusega ei ole väikeste eraldatud või väikeste ühendatud võrkude korral ette nähtud automaatselt üldkohaldatavaid erandeid. Seega eeldatakse määruses, et olenemata ELi elektrivõrkude suuruse ja tehniliste näitajate märkimisväärsetest erinevustest saab ja tuleb kõiki selliseid võrke käitada kooskõlas kogu õigusraamistikuga.

| (25) | Selle eelduse saab aga ümber lükata ning seega on elektrienergia määruse artikli 64 lõike 1 alusel võimalik teha erand elektrienergia määruse teatavate sätete kohaldamisest, juhul kui liikmesriigid tõendavad muu hulgas, et nende sätete kohaldamine väikestele eraldatud võrkudele võib tekitada olulisi probleeme, eelkõige asjaomaste võrkude geograafiliste tingimuste või nõudluse struktuuri tõttu. Näiteks on see kinnitust leidnud teatavate Vahemere väikeste eraldatud saarte puhul, kus talvel on nõudlus väga väike, kuid lühikesel turismihooajal märkimisväärselt suureneb (8). |
| --- | --- |

(25)

Selle eelduse saab aga ümber lükata ning seega on elektrienergia määruse artikli 64 lõike 1 alusel võimalik teha erand elektrienergia määruse teatavate sätete kohaldamisest, juhul kui liikmesriigid tõendavad muu hulgas, et nende sätete kohaldamine väikestele eraldatud võrkudele võib tekitada olulisi probleeme, eelkõige asjaomaste võrkude geograafiliste tingimuste või nõudluse struktuuri tõttu. Näiteks on see kinnitust leidnud teatavate Vahemere väikeste eraldatud saarte puhul, kus talvel on nõudlus väga väike, kuid lühikesel turismihooajal märkimisväärselt suureneb (8).

8

| (26) | Eraldatud võrkude kõrval on elektrienergia määruse kohaselt võimalik erandeid teha ka väikeste ühendatud võrkude korral. See tõstatab küsimuse, mida kujutab endast võrk (süsteem) elektrienergia määruse artikli 64 tähenduses. Seni on otsused, millega komisjon on lubanud erandeid eraldatud võrkude puhul, olnud seotud saartega. Asjaolu, et ainsana on artiklis 64 sõnaselgelt nimetatud Küprose võrku – arvestades, et selle saareriigi ülekandevõrk ei ole praegu ühendatud teiste liikmesriikide ülekandevõrkudega – annab tunnistust sellest, et väikeste eraldatud või väikeste ühendatud võrkude jaoks erandi tegemise võimaluse lisamisel pidas seadusandja tõenäoliselt silmas just saari. |
| --- | --- |

(26)

Eraldatud võrkude kõrval on elektrienergia määruse kohaselt võimalik erandeid teha ka väikeste ühendatud võrkude korral. See tõstatab küsimuse, mida kujutab endast võrk (süsteem) elektrienergia määruse artikli 64 tähenduses. Seni on otsused, millega komisjon on lubanud erandeid eraldatud võrkude puhul, olnud seotud saartega. Asjaolu, et ainsana on artiklis 64 sõnaselgelt nimetatud Küprose võrku – arvestades, et selle saareriigi ülekandevõrk ei ole praegu ühendatud teiste liikmesriikide ülekandevõrkudega – annab tunnistust sellest, et väikeste eraldatud või väikeste ühendatud võrkude jaoks erandi tegemise võimaluse lisamisel pidas seadusandja tõenäoliselt silmas just saari.

Eraldatud

ühendatud

võrk (süsteem)

| (27) | Terminit „võrk“ (või „süsteem“) ei ole ei elektrienergia määruses ega elektrienergia direktiivis konkreetselt määratletud. Elektrienergia direktiivi artikli 2 punktides 42 ja 43 on aga määratletud vastavalt terminid „väike eraldatud võrk“ ja „väike ühendatud võrk“. Väike eraldatud võrk on „võrk, kus tarbimine oli 1996. aastal väiksem kui 3 000 GWh ja milles vähem kui 5 % iga-aastasest tarbimisest kaetakse ühenduste kaudu teiste võrkudega“, ning väike ühendatud võrk on „võrk, kus tarbimine oli 1996. aastal väiksem kui 3 000 GWh ja milles rohkem kui 5 % iga-aastasest tarbimisest kaetakse ühenduste kaudu teiste võrkudega“. |
| --- | --- |

(27)

Terminit „võrk“ (või „süsteem“) ei ole ei elektrienergia määruses ega elektrienergia direktiivis konkreetselt määratletud. Elektrienergia direktiivi artikli 2 punktides 42 ja 43 on aga määratletud vastavalt terminid „väike eraldatud võrk“ ja „väike ühendatud võrk“. Väike eraldatud võrk on „võrk, kus tarbimine oli 1996. aastal väiksem kui 3 000 GWh ja milles vähem kui 5 % iga-aastasest tarbimisest kaetakse ühenduste kaudu teiste võrkudega“, ning väike ühendatud võrk on „võrk, kus tarbimine oli 1996. aastal väiksem kui 3 000 GWh ja milles rohkem kui 5 % iga-aastasest tarbimisest kaetakse ühenduste kaudu teiste võrkudega“.

| (28) | Esiteks põhinevad mõlemad määratlused eeldusel, et võrgus on võimalik elektritarbimist mõõta ja kindlaks määrata. Teiseks iseloomustab võrku see, et seda on võimalik ühendada teiste võrkudega. Lisaks on direktiivi artikli 2 punktis 39 termin „võrkudevaheline ühendus“ määratletud kui „seadmed, mida kasutatakse elektrivõrkude ühendamiseks“ (see määratlus erineb määruse omast). Seda silmas pidades on selge, et võrk peab olema midagi sellist, i) mis võib hõlmata tarbimiskohti ja ii) mida on võimalik elektrikaablite abil siduda teiste võrkudega. Sellest tulenevalt ei saa mitut kattuvat ja omavahel seotud võrku pidada üheks võrguks. Selle asemel peab võrk olema selgesti eraldatav teisest võrgust. Kõige selgem eraldusviis on geograafiliste piirkondade topoloogiline eraldamine, näiteks saart eraldab teistest saartest ja maismaaosast meri või eraldusjoon kulgeb mööda mägesid; sellest lahendusest on seni lähtunud ka komisjon oma otsustuspraktikas (9). Peale selle on selge, et võrk peab olema terviklik ning et see ei saa koosneda mitmest täielikult eraldiseisvast ja vastastikku mitteseotud elemendist, seega ei saa teiste võrkudega ühendamata eraldi saarte ahelik moodustada üht võrku, vaid tegemist on eraldi võrkudega. |
| --- | --- |

(28)

Esiteks põhinevad mõlemad määratlused eeldusel, et võrgus on võimalik elektritarbimist mõõta ja kindlaks määrata. Teiseks iseloomustab võrku see, et seda on võimalik ühendada teiste võrkudega. Lisaks on direktiivi artikli 2 punktis 39 termin „võrkudevaheline ühendus“ määratletud kui „seadmed, mida kasutatakse elektrivõrkude ühendamiseks“ (see määratlus erineb määruse omast). Seda silmas pidades on selge, et võrk peab olema midagi sellist, i) mis võib hõlmata tarbimiskohti ja ii) mida on võimalik elektrikaablite abil siduda teiste võrkudega. Sellest tulenevalt ei saa mitut kattuvat ja omavahel seotud võrku pidada üheks võrguks. Selle asemel peab võrk olema selgesti eraldatav teisest võrgust. Kõige selgem eraldusviis on geograafiliste piirkondade topoloogiline eraldamine, näiteks saart eraldab teistest saartest ja maismaaosast meri või eraldusjoon kulgeb mööda mägesid; sellest lahendusest on seni lähtunud ka komisjon oma otsustuspraktikas (9). Peale selle on selge, et võrk peab olema terviklik ning et see ei saa koosneda mitmest täielikult eraldiseisvast ja vastastikku mitteseotud elemendist, seega ei saa teiste võrkudega ühendamata eraldi saarte ahelik moodustada üht võrku, vaid tegemist on eraldi võrkudega.

9

| (29) | Käesoleval juhul paikneb Kriegers Flaki projekti raames kaablitega ühendatud piirkond keset merd. Kui tuulepargid Baltic 2 ja Kriegers Flak asetsevad Kriegers Flaki rahul või selle läheduses, siis Baltic 1 paikneb rahu ja Saksamaa ranniku vahel. Seega eraldab tuuleparke maismaaosast Läänemeri. Meri eraldab tuuleparke ka üksteisest. Ehkki tuulepargid on omavahel kaablitega ühendatud, ei erine see ühendus ühendusest maismaavõrkudega. |
| --- | --- |

(29)

Käesoleval juhul paikneb Kriegers Flaki projekti raames kaablitega ühendatud piirkond keset merd. Kui tuulepargid Baltic 2 ja Kriegers Flak asetsevad Kriegers Flaki rahul või selle läheduses, siis Baltic 1 paikneb rahu ja Saksamaa ranniku vahel. Seega eraldab tuuleparke maismaaosast Läänemeri. Meri eraldab tuuleparke ka üksteisest. Ehkki tuulepargid on omavahel kaablitega ühendatud, ei erine see ühendus ühendusest maismaavõrkudega.

| (30) | Sellegipoolest moodustab Kriegers Flaki võrk üksuse, mida hoiab koos ühine käitamine võrkudevahelise ühenduse peajuhtseadme kaudu. Võrkudevahelise ühenduse peajuhtseade toimib mitmel viisil nagu eraldiseisev võrgu käitaja – see arvestab ise võimsust, paneb ette parandusmeetmeid ülekandevõime piiratuse korral, võtab meetmeid pinge stabiilsuse tagamiseks ja ostab vahetuskauba tegemise teenuseid, olgugi, et võrguettevõtjate (st kaks põhivõrguettevõtjat, kellele kuuluvad võrguelemendid) järelevalve all. Seega eraldab Kriegers Flaki teistest võrkudest meri ning selle koondab üheks võrguks ühine talitluskontseptsioon ja ühine käitamisfunktsioon. Peale selle ei kattu see teiste võrkudega ning samuti ei saa väita, et tuulepargid üksikult kujutavad endast eraldiseisvaid võrke. Kumbki kahest põhivõrguettevõtjast ei saa Kriegers Flaki võrguelemente juhtida ühepoolselt. |
| --- | --- |

(30)

Sellegipoolest moodustab Kriegers Flaki võrk üksuse, mida hoiab koos ühine käitamine võrkudevahelise ühenduse peajuhtseadme kaudu. Võrkudevahelise ühenduse peajuhtseade toimib mitmel viisil nagu eraldiseisev võrgu käitaja – see arvestab ise võimsust, paneb ette parandusmeetmeid ülekandevõime piiratuse korral, võtab meetmeid pinge stabiilsuse tagamiseks ja ostab vahetuskauba tegemise teenuseid, olgugi, et võrguettevõtjate (st kaks põhivõrguettevõtjat, kellele kuuluvad võrguelemendid) järelevalve all. Seega eraldab Kriegers Flaki teistest võrkudest meri ning selle koondab üheks võrguks ühine talitluskontseptsioon ja ühine käitamisfunktsioon. Peale selle ei kattu see teiste võrkudega ning samuti ei saa väita, et tuulepargid üksikult kujutavad endast eraldiseisvaid võrke. Kumbki kahest põhivõrguettevõtjast ei saa Kriegers Flaki võrguelemente juhtida ühepoolselt.

eraldab

teistest võrkudest meri

selle koondab üheks võrguks ühine talitluskontseptsioon ja ühine käitamisfunktsioon

| (31) | Seega moodustab Kriegers Flaki ühendatud võrgu üksus koos ühendatud tuuleparkidega võrgu määruse artikli 64 tähenduses. |
| --- | --- |

(31)

Seega moodustab Kriegers Flaki ühendatud võrgu üksus koos ühendatud tuuleparkidega võrgu määruse artikli 64 tähenduses.

| (32) | Samuti on selge, et Kriegers Flak on väike võrk. Uute võrkude korral ei saa iseenesest mõistetavalt viidata tarbimisele 1996. aastal. Kõnealune võrdlusaasta pärineb esimesest Euroopa Parlamendi ja nõukogu elektrienergia direktiivist 96/92/EÜ, (10) ehkki sel ajal oli künnis 2 500 GWh. See aasta on võrdlusaastana säilitatud selleks, et võrkude staatus iga-aastase tarbimise näitajate muutuste põhjal ei muutuks. |
| --- | --- |

(32)

Samuti on selge, et Kriegers Flak on väike võrk. Uute võrkude korral ei saa iseenesest mõistetavalt viidata tarbimisele 1996. aastal. Kõnealune võrdlusaasta pärineb esimesest Euroopa Parlamendi ja nõukogu elektrienergia direktiivist 96/92/EÜ, (10) ehkki sel ajal oli künnis 2 500 GWh. See aasta on võrdlusaastana säilitatud selleks, et võrkude staatus iga-aastase tarbimise näitajate muutuste põhjal ei muutuks.

10

| (33) | Kui aga uus võrk on rajatud ja täielikult kasutusele võetud, tuleb selle kindlaksmääramisel, kas tegemist on väikese võrguga, aluseks võtta tarbimine sellel ajahetkel. See kehtib Kriegers Flaki suhtes. Kriegers Flaki võrgus ei ole märkimisväärset tarbimist toimunud – kogutarbimine (koos võrgukadudega) on hinnanguliselt 90 GWh. Samuti ei ole lähitulevikus oodata tarbimise olulist suurenemist (nt vesiniku tootmisega). Ehkki määruse artikli 2 punktides 42 ja 43 osutatud tarbimismahust võiks järeldada, et väikeste võrkude mõiste on seotud inimtarbimisega ja seega piirdub see asustatud saartega, on komisjon arvamusel, et kodu- või tööstustarbijate nõudluse puudumine ei välista võrgu liigitamist väikese võrguna. Peale selle, kuna miinimumkünnis puudub, ei oleks nõue, et võrgus peab olema inimtarbimine, mingi tähenduslik eraldatuskriteerium. Kuigi komisjoni otsused väikeste võrkude kohta on peamiselt suunatud selliste küsimuste lahendamisele, mis on seotud võrgukasutajatele stabiilse ja konkurentsivõimelise energiavarustuse tagamisega, ei ole määruse tekstis konkreetset piirangut, mis takistaks erandi kohaldamist selliste probleemide korral. Kuna artiklis mainitakse olulisi probleeme võrgu talitlusele, võivad need probleemid samamoodi tuleneda võrgu ja selle energiatoodangu vastastikmõjust, mitte üksnes võrgu ja nõudluse vastastikmõjust. |
| --- | --- |

(33)

Kui aga uus võrk on rajatud ja täielikult kasutusele võetud, tuleb selle kindlaksmääramisel, kas tegemist on väikese võrguga, aluseks võtta tarbimine sellel ajahetkel. See kehtib Kriegers Flaki suhtes. Kriegers Flaki võrgus ei ole märkimisväärset tarbimist toimunud – kogutarbimine (koos võrgukadudega) on hinnanguliselt 90 GWh. Samuti ei ole lähitulevikus oodata tarbimise olulist suurenemist (nt vesiniku tootmisega). Ehkki määruse artikli 2 punktides 42 ja 43 osutatud tarbimismahust võiks järeldada, et väikeste võrkude mõiste on seotud inimtarbimisega ja seega piirdub see asustatud saartega, on komisjon arvamusel, et kodu- või tööstustarbijate nõudluse puudumine ei välista võrgu liigitamist väikese võrguna. Peale selle, kuna miinimumkünnis puudub, ei oleks nõue, et võrgus peab olema inimtarbimine, mingi tähenduslik eraldatuskriteerium. Kuigi komisjoni otsused väikeste võrkude kohta on peamiselt suunatud selliste küsimuste lahendamisele, mis on seotud võrgukasutajatele stabiilse ja konkurentsivõimelise energiavarustuse tagamisega, ei ole määruse tekstis konkreetset piirangut, mis takistaks erandi kohaldamist selliste probleemide korral. Kuna artiklis mainitakse olulisi probleeme võrgu talitlusele, võivad need probleemid samamoodi tuleneda võrgu ja selle energiatoodangu vastastikmõjust, mitte üksnes võrgu ja nõudluse vastastikmõjust.

| (34) | Peale selle on Kriegers Flaki puhul selgelt tegemist ühendatud võrguga, võttes arvesse, et sellega pakutakse märkimisväärset ühendusvõimsust. |
| --- | --- |

(34)

Peale selle on Kriegers Flaki puhul selgelt tegemist ühendatud võrguga, võttes arvesse, et sellega pakutakse märkimisväärset ühendusvõimsust.

| (35) | Seega on Kriegers Flak elektrienergia määruse artikli 64 lõike 1 punkti a tähenduses väike ühendatud võrk. |
| --- | --- |

(35)

Seega on Kriegers Flak elektrienergia määruse artikli 64 lõike 1 punkti a tähenduses väike ühendatud võrk.

5.2.   Olulised võrgutalitusprobleemid

Olulised võrgutalitusprobleemid

5.2.1.   Mida kujutab endast oluline probleem?

Mida kujutab endast oluline probleem?

| (36) | Artiklis 64 osutatakse väga üldsõnaliselt võrgu talitlusele avalduvate oluliste probleemide olemasolule. Terminit „olulised probleemid“ ei ole õigusaktides määratletud, samuti ei ole komisjon seda määratlenud oma otsustuspraktikas. Selline lai sõnastus võimaldab komisjonil arvesse võtta kõiki väikeste võrkude eriomase olukorraga seotud võimalikke probleeme, tingimusel, et need probleemid on olulised, mitte kõigest vähetähtsad. Kõnealused probleemid võivad olla väga erinevad, olenevalt asjaomase süsteemi geograafilistest erijoontest, tootmismahust ja tarbimisest, võttes ühtlasi arvesse tehnika arengut (nt elektrienergia salvestamine ja väikesemahuline elektritootmine). |
| --- | --- |

(36)

Artiklis 64 osutatakse väga üldsõnaliselt võrgu talitlusele avalduvate oluliste probleemide olemasolule. Terminit „olulised probleemid“ ei ole õigusaktides määratletud, samuti ei ole komisjon seda määratlenud oma otsustuspraktikas. Selline lai sõnastus võimaldab komisjonil arvesse võtta kõiki väikeste võrkude eriomase olukorraga seotud võimalikke probleeme, tingimusel, et need probleemid on olulised, mitte kõigest vähetähtsad. Kõnealused probleemid võivad olla väga erinevad, olenevalt asjaomase süsteemi geograafilistest erijoontest, tootmismahust ja tarbimisest, võttes ühtlasi arvesse tehnika arengut (nt elektrienergia salvestamine ja väikesemahuline elektritootmine).

| (37) | Varasemates otsustes olid lahendust vajanud probleemid seotud sotsiaalse sidususe ja/või võrdsete konkurentsitingimuste säilitamisega maismaaosa ja saarte vahel olukorras, kus võrgu talitluskindluse tagamiseks saarel oli vaja võtta lisameetmeid või sellega kaasnesid võrreldes maismaaosaga märksa suuremad kulud. Seega ei tohiks sõna „talitlus“ tõlgendada kitsalt, näiteks eeldades, et ilma erandita ei oleks võimalik tagada süsteemi talitluskindlust. Selle asemel on alati lähtutud sellest, et probleemid võivad hõlmata ka sotsiaal-majanduslikke probleeme vastava võrgu kasutajatele (11). |
| --- | --- |

(37)

Varasemates otsustes olid lahendust vajanud probleemid seotud sotsiaalse sidususe ja/või võrdsete konkurentsitingimuste säilitamisega maismaaosa ja saarte vahel olukorras, kus võrgu talitluskindluse tagamiseks saarel oli vaja võtta lisameetmeid või sellega kaasnesid võrreldes maismaaosaga märksa suuremad kulud. Seega ei tohiks sõna „talitlus“ tõlgendada kitsalt, näiteks eeldades, et ilma erandita ei oleks võimalik tagada süsteemi talitluskindlust. Selle asemel on alati lähtutud sellest, et probleemid võivad hõlmata ka sotsiaal-majanduslikke probleeme vastava võrgu kasutajatele (11).

11

| (38) | Peale selle peavad kõnealused probleemid avaldama mõju võrgu talitlusele. Seega on keeruline ette kujutada põhjendust, mis põhineks üksnes väljaspool võrku esineval mõjul, nt mõju riiklikele toetuskavadele. See ei välista kaudse mõju asjakohasust näiteks võrgu talitluskindlusele. |
| --- | --- |

(38)

Peale selle peavad kõnealused probleemid avaldama mõju võrgu talitlusele. Seega on keeruline ette kujutada põhjendust, mis põhineks üksnes väljaspool võrku esineval mõjul, nt mõju riiklikele toetuskavadele. See ei välista kaudse mõju asjakohasust näiteks võrgu talitluskindlusele.

võrgu

5.2.2.   Kriegers Flaki võrk – esmakordselt kasutatav lahendus

Kriegers Flaki võrk – esmakordselt kasutatav lahendus

| (39) | Kriegers Flaki võrk on esmakordselt kasutatav lahendus, mis koosneb järgmistest osadest: kahe riigi maismaavõrke ja avamere tuuleparke ühendavad kaablid; kõnealuseid avamere tuuleparke omavahel ühendav kaabel, mis võimaldab omakorda mõlema riigi maismaavõrkude vahelist elektrikaubandust; vastulülituses konverterjaam kahe eraldiseisva sünkroonala vahel; avamere elektritrafo pinge muutmiseks, kuna tuulepargid töötavad erineval pingel; võrkudevahelise ühenduse peajuhtseade, mis juhib autonoomselt (mõlema põhivõrguettevõtja ettevõtjate järelevalve all) eri võrguelemente ning käivitab vajaduse korral vahetuskauba tegemise või võimsuse piiramise ning määrab vastulülituses konverterjaama seadeväärtused. |
| --- | --- |

(39)

Kriegers Flaki võrk on esmakordselt kasutatav lahendus, mis koosneb järgmistest osadest: kahe riigi maismaavõrke ja avamere tuuleparke ühendavad kaablid; kõnealuseid avamere tuuleparke omavahel ühendav kaabel, mis võimaldab omakorda mõlema riigi maismaavõrkude vahelist elektrikaubandust; vastulülituses konverterjaam kahe eraldiseisva sünkroonala vahel; avamere elektritrafo pinge muutmiseks, kuna tuulepargid töötavad erineval pingel; võrkudevahelise ühenduse peajuhtseade, mis juhib autonoomselt (mõlema põhivõrguettevõtja ettevõtjate järelevalve all) eri võrguelemente ning käivitab vajaduse korral vahetuskauba tegemise või võimsuse piiramise ning määrab vastulülituses konverterjaama seadeväärtused.

| (40) | Esimese sedalaadi võrgu rajamine oli keerukas ettevõtmine ning lahendada tuli märkimisväärseid probleeme. Võttes arvesse projekti suurt keerukust, kulus projekti kavandamisest lõpliku teostamiseni väga kaua aega. |
| --- | --- |

(40)

Esimese sedalaadi võrgu rajamine oli keerukas ettevõtmine ning lahendada tuli märkimisväärseid probleeme. Võttes arvesse projekti suurt keerukust, kulus projekti kavandamisest lõpliku teostamiseni väga kaua aega.

| (41) | Kui komisjon ja põhivõrguettevõtjad kirjutasid 2010. aastal alla toetuslepingule, mille alusel eraldati Kriegers Flaki projektile liidu rahalisi vahendeid summas 150 miljonit eurot, nähti lepinguga ette, et Kriegers Flaki võrku hakatakse käitama 2016. aasta juunis. |
| --- | --- |

(41)

Kui komisjon ja põhivõrguettevõtjad kirjutasid 2010. aastal alla toetuslepingule, mille alusel eraldati Kriegers Flaki projektile liidu rahalisi vahendeid summas 150 miljonit eurot, nähti lepinguga ette, et Kriegers Flaki võrku hakatakse käitama 2016. aasta juunis.

| (42) | Kuna aga tegemist on esimese sedalaadi projektiga, oli projekti kestel vaja muuta võrgu konfiguratsiooni. Esialgu oli kavas kasutada alalisvooluülekandekaableid, kuid kuna planeeritud avamere-alalisvooluülekandeplatvorm osutus esialgu hinnatust ligikaudu 250 % kulukamaks, (12) tuli võrk ümber projekteerida avamere vahelduvvoolukaableid kasutades. 2015. aasta septembris allkirjastati läbivaadatud toetusleping. |
| --- | --- |

(42)

Kuna aga tegemist on esimese sedalaadi projektiga, oli projekti kestel vaja muuta võrgu konfiguratsiooni. Esialgu oli kavas kasutada alalisvooluülekandekaableid, kuid kuna planeeritud avamere-alalisvooluülekandeplatvorm osutus esialgu hinnatust ligikaudu 250 % kulukamaks, (12) tuli võrk ümber projekteerida avamere vahelduvvoolukaableid kasutades. 2015. aasta septembris allkirjastati läbivaadatud toetusleping.

12

| (43) | Võrgu ülesehituse muutumisega vähenes oluliselt ülekandevõimsus, mida on lisaks avamere tuuleparkides toodetava tuuleenergia maismaale ülekandeks vajaminevale võimsusele võimalik kättesaadavaks teha. Seda näitlikustab kaks ülekandevõime piiratuse juhtimise stsenaariumi, mida Energinet.dk tutvustas komisjonile vastavalt 14. novembril 2012 ja 3. septembril 2014 peetud ettekannetes. |
| --- | --- |

(43)

Võrgu ülesehituse muutumisega vähenes oluliselt ülekandevõimsus, mida on lisaks avamere tuuleparkides toodetava tuuleenergia maismaale ülekandeks vajaminevale võimsusele võimalik kättesaadavaks teha. Seda näitlikustab kaks ülekandevõime piiratuse juhtimise stsenaariumi, mida Energinet.dk tutvustas komisjonile vastavalt 14. novembril 2012 ja 3. septembril 2014 peetud ettekannetes.

Image 3

Image 4

| (44) | Eeldusel, et tuuleenergia väljundkogus on mõlemas stsenaariumis sama, nähtub nendest näidetest, et Kriegers Flaki võrgus Saksamaal kauplemiseks kättesaadavaks tehtav võimsus oleks 2012. aasta projekti puhul olnud 830 MW ja 2014. aasta projekti puhul 230 MW. Seejuures tasub märkida, et kahe projektikavandi tegelik erinevus oleneb suuresti tuuleoludest (13). |
| --- | --- |

(44)

Eeldusel, et tuuleenergia väljundkogus on mõlemas stsenaariumis sama, nähtub nendest näidetest, et Kriegers Flaki võrgus Saksamaal kauplemiseks kättesaadavaks tehtav võimsus oleks 2012. aasta projekti puhul olnud 830 MW ja 2014. aasta projekti puhul 230 MW. Seejuures tasub märkida, et kahe projektikavandi tegelik erinevus oleneb suuresti tuuleoludest (13).

13

| (45) | Asjaolu, et projektikavandit oluliselt muudeti, kajastab projektile omast keerukust. Uues projektikavandis kasutatakse ebaharilikult pikki vahelduvvoolukaableid, kusjuures vahelduvvooluühenduse kogupikkus on üle 200 km. Sellise pikkuse juures kasutatakse tavaliselt alalisvoolutehnoloogiat (nagu esialgu planeeritud). See tekitab probleeme seoses pinge stabiilsusega Kriegers Flaki võrgus. Selle probleemi lahendamiseks töötati välja võrkudevahelise ühenduse peajuhtseadme kontseptsioon Kriegers Flaki varade seire ja juhtimise ning vajaliku reageerimise tagamiseks (autonoomselt, kuid põhivõrguettevõtjate järelevalve all). |
| --- | --- |

(45)

Asjaolu, et projektikavandit oluliselt muudeti, kajastab projektile omast keerukust. Uues projektikavandis kasutatakse ebaharilikult pikki vahelduvvoolukaableid, kusjuures vahelduvvooluühenduse kogupikkus on üle 200 km. Sellise pikkuse juures kasutatakse tavaliselt alalisvoolutehnoloogiat (nagu esialgu planeeritud). See tekitab probleeme seoses pinge stabiilsusega Kriegers Flaki võrgus. Selle probleemi lahendamiseks töötati välja võrkudevahelise ühenduse peajuhtseadme kontseptsioon Kriegers Flaki varade seire ja juhtimise ning vajaliku reageerimise tagamiseks (autonoomselt, kuid põhivõrguettevõtjate järelevalve all).

| (46) | Võrkudevahelise ühenduse peajuhtseadme reageerimistoimingute hulka kuulub muu hulgas vahetuskauba tegemiseks vajalike mahtude hankimine ülekandevõime piiratuse korral. Suure tuulekiiruse korral kasutataks avamere tuuleparkides toodetud tuuleenergia ülekandeks juba väga suurt osa kaablitest. Kui sellises olukorras oleks nõutav suur kauplemise miinimummaht, suureneksid sagedamini ka vahetuskauba tegemise mahud. |
| --- | --- |

(46)

Võrkudevahelise ühenduse peajuhtseadme reageerimistoimingute hulka kuulub muu hulgas vahetuskauba tegemiseks vajalike mahtude hankimine ülekandevõime piiratuse korral. Suure tuulekiiruse korral kasutataks avamere tuuleparkides toodetud tuuleenergia ülekandeks juba väga suurt osa kaablitest. Kui sellises olukorras oleks nõutav suur kauplemise miinimummaht, suureneksid sagedamini ka vahetuskauba tegemise mahud.

| (47) | Näide: olukorras, kus Saksamaa/Luksemburgi pakkumispiirkonnas on hind kõrgem kui Taani 2. pakkumispiirkonnas, oleks Saksamaa tuuleparke maismaaga ühendava kaabli ülekandevõime piiratud ning minimaalse kauplemismahu tagamiseks selle kaabli puhul peaks Saksamaa/Luksemburgi pakkumispiirkond tegema vahetuskaupa Taani pakkumispiirkonna suunal. Kui sellises olukorras tuleks 400 MW võimsusest kauplemiseks kättesaadavaks teha vähemalt 70 % (st 280 MW), kasutataks seda võimsust (võimalik, et Taanis või teistes Skandinaavia riikides toodetud tuuleenergiast saadud) elektrienergia ülekandeks Taani 2. pakkumispiirkonnast Saksamaa/Luksemburgi pakkumispiirkonda. Kui aga liita sellele 280 MW võimsusele Saksamaa/Luksemburgi pakkumispiirkonnas paiknevates tuuleparkides Baltic 1 ja Baltic 2 toodetava tuuleenergia võimsus, ületaks see kõnealuseid tuuleparke Saksamaa maismaaosaga ühendava kaabli võimsust. |
| --- | --- |

(47)

Näide: olukorras, kus Saksamaa/Luksemburgi pakkumispiirkonnas on hind kõrgem kui Taani 2. pakkumispiirkonnas, oleks Saksamaa tuuleparke maismaaga ühendava kaabli ülekandevõime piiratud ning minimaalse kauplemismahu tagamiseks selle kaabli puhul peaks Saksamaa/Luksemburgi pakkumispiirkond tegema vahetuskaupa Taani pakkumispiirkonna suunal. Kui sellises olukorras tuleks 400 MW võimsusest kauplemiseks kättesaadavaks teha vähemalt 70 % (st 280 MW), kasutataks seda võimsust (võimalik, et Taanis või teistes Skandinaavia riikides toodetud tuuleenergiast saadud) elektrienergia ülekandeks Taani 2. pakkumispiirkonnast Saksamaa/Luksemburgi pakkumispiirkonda. Kui aga liita sellele 280 MW võimsusele Saksamaa/Luksemburgi pakkumispiirkonnas paiknevates tuuleparkides Baltic 1 ja Baltic 2 toodetava tuuleenergia võimsus, ületaks see kõnealuseid tuuleparke Saksamaa maismaaosaga ühendava kaabli võimsust.

| (48) | Seega tuleks selle võimsuse kättesaadavaks tegemiseks kas vähendada tuuleparkides tootmist (võimsuse piiramise/koormuse vähendava ümberjaotamisega) või siis peaksid võrguettevõtjad tegema vahetuskaupa (elektrienergiaga kauplemine suunal Saksamaa/Luksemburgi pakkumispiirkonnast Taani 2. pakkumispiirkonda). Mõlemad lähenemisviisid aitaksid vähendada füüsilist voogu kaablis ja ära hoida ülekoormust. Nagu on aga sätestatud ka elektrienergia määruse artiklis 13, tohib taastuvatest energiaallikatest toodetava elektrienergia korral muud kui turupõhist vähendavat koormuse ümberjaotamist kohaldada ainult siis, kui muud valikuvarianti ei ole. Peale selle võib taastuvenergia tootmise varade kasutusaja märkimisväärne vähendamine avaldada kahjulikku mõju taastuvenergia toetuskava majandusliku põhjendatuse või eesmärkide seisukohast. Seega on võrkudevahelise ühenduse peajuhtseade projekteeritud nii, et tuuleparkide väljundvõimsust vähendatakse üksnes viimase abinõuna ning et ülekandevõime piiratusega tegeletakse esmajärjekorras vahetuskauba tegemise teel. |
| --- | --- |

(48)

Seega tuleks selle võimsuse kättesaadavaks tegemiseks kas vähendada tuuleparkides tootmist (võimsuse piiramise/koormuse vähendava ümberjaotamisega) või siis peaksid võrguettevõtjad tegema vahetuskaupa (elektrienergiaga kauplemine suunal Saksamaa/Luksemburgi pakkumispiirkonnast Taani 2. pakkumispiirkonda). Mõlemad lähenemisviisid aitaksid vähendada füüsilist voogu kaablis ja ära hoida ülekoormust. Nagu on aga sätestatud ka elektrienergia määruse artiklis 13, tohib taastuvatest energiaallikatest toodetava elektrienergia korral muud kui turupõhist vähendavat koormuse ümberjaotamist kohaldada ainult siis, kui muud valikuvarianti ei ole. Peale selle võib taastuvenergia tootmise varade kasutusaja märkimisväärne vähendamine avaldada kahjulikku mõju taastuvenergia toetuskava majandusliku põhjendatuse või eesmärkide seisukohast. Seega on võrkudevahelise ühenduse peajuhtseade projekteeritud nii, et tuuleparkide väljundvõimsust vähendatakse üksnes viimase abinõuna ning et ülekandevõime piiratusega tegeletakse esmajärjekorras vahetuskauba tegemise teel.

| (49) | Seega suurendaks artikli 16 lõike 8 kohaldamine vajaminevat vahetuskauba tegemise mahtu. Selle tagajärjel oleks Kriegers Flaki võrgu talitluskindluse säilitamine kahtlemata keerulisem, kuna võrkudevahelise ühenduse peajuhtseade peaks sagedamini sekkuma ning autonoomselt käsitletavad kauplemismahud oleksid suuremad. Kättesaadava teabe põhjal ei tundu aga, et selline suurem keerukus seaks kahtluse alla kogu Kriegers Flaki võrgu talitluskindluse ning seeläbi põhjendaks eraldiseisvat erandit. |
| --- | --- |

(49)

Seega suurendaks artikli 16 lõike 8 kohaldamine vajaminevat vahetuskauba tegemise mahtu. Selle tagajärjel oleks Kriegers Flaki võrgu talitluskindluse säilitamine kahtlemata keerulisem, kuna võrkudevahelise ühenduse peajuhtseade peaks sagedamini sekkuma ning autonoomselt käsitletavad kauplemismahud oleksid suuremad. Kättesaadava teabe põhjal ei tundu aga, et selline suurem keerukus seaks kahtluse alla kogu Kriegers Flaki võrgu talitluskindluse ning seeläbi põhjendaks eraldiseisvat erandit.

| (50) | Selles küsimuses on oluline rõhutada, et elektrienergia määruses on sõnaselgelt tunnistatud, et innovatiivsete projektidega üldiselt ning konkreetsemalt võrkudevahelise ühenduse ja maismaaühenduste kombinatsiooni hõlmavate hübriidvaradega kaasnevad eriomased takistused. |
| --- | --- |

(50)

Selles küsimuses on oluline rõhutada, et elektrienergia määruses on sõnaselgelt tunnistatud, et innovatiivsete projektidega üldiselt ning konkreetsemalt võrkudevahelise ühenduse ja maismaaühenduste kombinatsiooni hõlmavate hübriidvaradega kaasnevad eriomased takistused.

| (51) | Elektrienergia määruse artikli 3 punkti l kohaselt peavad turureeglid soodustama „näidisprojektide väljaarendamist säästvateks, ohututeks ja vähese CO2-heitega energiaallikateks, tehnoloogiateks või süsteemideks ja nende kasutamist ühiskonna hüvanguks“. Seega on õigusraamistiku eesmärk soodustada näidisprojekte. Elektrienergia määruse artikli 2 punkti 24 kohaselt on näidisprojekt „projekt, millega tutvustatakse liidus esmakordselt kasutatavat tehnoloogiat ning mille innovaatilisus ületab oluliselt praegust tehnoloogilist taset“. Kriegers Flak on ilmselgelt näidisprojekt, sest tegemist on esimese omalaadse projektiga; sellest annavad tunnistust olulised probleemid projekti realiseerimisel ning asjaolu, et nõutav innovaatilisus ületab oluliselt praegust tehnoloogilist taset. |
| --- | --- |

(51)

Elektrienergia määruse artikli 3 punkti l kohaselt peavad turureeglid soodustama „näidisprojektide väljaarendamist säästvateks, ohututeks ja vähese CO2-heitega energiaallikateks, tehnoloogiateks või süsteemideks ja nende kasutamist ühiskonna hüvanguks“. Seega on õigusraamistiku eesmärk soodustada näidisprojekte. Elektrienergia määruse artikli 2 punkti 24 kohaselt on näidisprojekt „projekt, millega tutvustatakse liidus esmakordselt kasutatavat tehnoloogiat ning mille innovaatilisus ületab oluliselt praegust tehnoloogilist taset“. Kriegers Flak on ilmselgelt näidisprojekt, sest tegemist on esimese omalaadse projektiga; sellest annavad tunnistust olulised probleemid projekti realiseerimisel ning asjaolu, et nõutav innovaatilisus ületab oluliselt praegust tehnoloogilist taset.

2

| (52) | Peale selle on määruse põhjenduses 66 märgitud, et avamere kaheotstarbelisele elektritaristule (nn avamere hübriidvarad), mis ühendab endas avamere tuuleenergia transporti rannikule ja võrkudevahelisi ühendusi, peaks samuti olema võimalik anda vabastus, näiteks alalisvooluvõrkude vaheliste uute ühenduste ning (juhul, kui projekti kulud on iseäranis suured) ka vahelduv vooluvõrkudevaheliste ühenduste suhtes kohaldatavate normide alusel. Kriegers Flak on keskmisest vahelduvvooluvõrkude vahelise ühenduse projektist märksa keerukam ning seega oleks see põhimõtteliselt vastanud artikli 63 kohase vabastuse andmise tingimustele. Vajaduse korral tuleks õigusraamistikus võtta nõuetekohaselt arvesse selliste varade eriolukorda, et ületada ühiskondlikult kulutõhusate avamere hübriidvarade realiseerimise takistused. Ehkki selles põhjenduses mainitakse sõnaselgelt uusi võrkudevahelisi ühendusi, osutades seega artiklile 63, sisaldab see sõna „näiteks“, mis tähendab, et tegemist ei ole ainsa hübriidvarade jaoks eriraamistiku võimaldamise viisiga, millele põhjenduses soovitakse tähelepanu juhtida. Kuna Kriegers Flak on esimene selline hübriidvara, on selge, et seadusandjad olid põhjenduse 66 sõnastamisel projektist teadlikud ning arvestasid sellega, et projekti jaoks võib vaja olla eriomast õigusraamistikku. |
| --- | --- |

(52)

Peale selle on määruse põhjenduses 66 märgitud, et avamere kaheotstarbelisele elektritaristule (nn avamere hübriidvarad), mis ühendab endas avamere tuuleenergia transporti rannikule ja võrkudevahelisi ühendusi, peaks samuti olema võimalik anda vabastus, näiteks alalisvooluvõrkude vaheliste uute ühenduste ning (juhul, kui projekti kulud on iseäranis suured) ka vahelduv vooluvõrkudevaheliste ühenduste suhtes kohaldatavate normide alusel. Kriegers Flak on keskmisest vahelduvvooluvõrkude vahelise ühenduse projektist märksa keerukam ning seega oleks see põhimõtteliselt vastanud artikli 63 kohase vabastuse andmise tingimustele. Vajaduse korral tuleks õigusraamistikus võtta nõuetekohaselt arvesse selliste varade eriolukorda, et ületada ühiskondlikult kulutõhusate avamere hübriidvarade realiseerimise takistused. Ehkki selles põhjenduses mainitakse sõnaselgelt uusi võrkudevahelisi ühendusi, osutades seega artiklile 63, sisaldab see sõna „näiteks“, mis tähendab, et tegemist ei ole ainsa hübriidvarade jaoks eriraamistiku võimaldamise viisiga, millele põhjenduses soovitakse tähelepanu juhtida. Kuna Kriegers Flak on esimene selline hübriidvara, on selge, et seadusandjad olid põhjenduse 66 sõnastamisel projektist teadlikud ning arvestasid sellega, et projekti jaoks võib vaja olla eriomast õigusraamistikku.

| (53) | Kuigi põhjendus ei muuda määruses sätestatud õigusnorme eriraamistiku lubamiseks erandite või vabastustega ning artikli 3 punktis l ei ole sätestatud konkreetseid nõudeid selle kohta, kuidas näidisprojekte õigusraamistikus käsitleda, annavad need koos tunnistust seadusandja tahtest, et komisjon võtaks konkreetselt arvesse hübriidvarade ja näidisprojektidega seotud eriolukorda ja takistusi. |
| --- | --- |

(53)

Kuigi põhjendus ei muuda määruses sätestatud õigusnorme eriraamistiku lubamiseks erandite või vabastustega ning artikli 3 punktis l ei ole sätestatud konkreetseid nõudeid selle kohta, kuidas näidisprojekte õigusraamistikus käsitleda, annavad need koos tunnistust seadusandja tahtest, et komisjon võtaks konkreetselt arvesse hübriidvarade ja näidisprojektidega seotud eriolukorda ja takistusi.

| (54) | Seda silmas pidades kaasneb Kriegers Flaki kui näidisprojektiga suurem keerukus. Kõnealuse keerukuse ulatust ei ole veel võimalik täielikult tõendada, kuna tegemist on esimese omalaadse projektiga. See võib olla piisav, et pidada seda probleemiks artikli 64 alusel. Selle küsimuse võiks siiski jätta lahtiseks, kui muud erandi tegemise põhjused oleksid piisavad, kas siis eraldiseisvalt või arvestatuna koos Kriegers Flaki võrgu kui esmakordselt kasutatava hübriidvara eespool kirjeldatud keeruka talitluse ja ülesehitusega. |
| --- | --- |

(54)

Seda silmas pidades kaasneb Kriegers Flaki kui näidisprojektiga suurem keerukus. Kõnealuse keerukuse ulatust ei ole veel võimalik täielikult tõendada, kuna tegemist on esimese omalaadse projektiga. See võib olla piisav, et pidada seda probleemiks artikli 64 alusel. Selle küsimuse võiks siiski jätta lahtiseks, kui muud erandi tegemise põhjused oleksid piisavad, kas siis eraldiseisvalt või arvestatuna koos Kriegers Flaki võrgu kui esmakordselt kasutatava hübriidvara eespool kirjeldatud keeruka talitluse ja ülesehitusega.

5.2.3.   Taani 2. pakkumispiirkonna talitluskindlus

Taani 2. pakkumispiirkonna talitluskindlus

| (55) | Lisaks Kriegers Flaki võrgu käitamise suuremale keerukusele tuleb arvestada ka sellega, et suurem vahetuskauba tegemise maht mõjutaks külgnevaid pakkumispiirkondi. Kui Saksamaa/Luksemburgi pakkumispiirkond on suur, siis Taani 2. pakkumispiirkond on oluliselt väiksem, mis tähendab omakorda seda, et üles- ja allapoole reguleerimiseks on kättesaadav vähem ressursse. Erandi taotluses väidetakse, et need ressursid võidakse täielikult ära kasutada pelgalt Kriegers Flaki võrgu jaoks vahetuskauba tegemisega. |
| --- | --- |

(55)

Lisaks Kriegers Flaki võrgu käitamise suuremale keerukusele tuleb arvestada ka sellega, et suurem vahetuskauba tegemise maht mõjutaks külgnevaid pakkumispiirkondi. Kui Saksamaa/Luksemburgi pakkumispiirkond on suur, siis Taani 2. pakkumispiirkond on oluliselt väiksem, mis tähendab omakorda seda, et üles- ja allapoole reguleerimiseks on kättesaadav vähem ressursse. Erandi taotluses väidetakse, et need ressursid võidakse täielikult ära kasutada pelgalt Kriegers Flaki võrgu jaoks vahetuskauba tegemisega.

| (56) | Võib tekkida küsimus, kas vahetuskauba tegemise ressursside tehniline kättesaamatus võib olla sageli esinev probleem, kuna vahetuskauba tegemine toimuks enamasti suure tuulekiiruse tingimustes, mille puhul toodaks tuuleenergiat suur osa Taani 2. pakkumispiirkonna varadest, ent võttes arvesse võimalike võrguolukordade suurt hulka, ei saa seda täielikult välistada. |
| --- | --- |

(56)

Võib tekkida küsimus, kas vahetuskauba tegemise ressursside tehniline kättesaamatus võib olla sageli esinev probleem, kuna vahetuskauba tegemine toimuks enamasti suure tuulekiiruse tingimustes, mille puhul toodaks tuuleenergiat suur osa Taani 2. pakkumispiirkonna varadest, ent võttes arvesse võimalike võrguolukordade suurt hulka, ei saa seda täielikult välistada.

| (57) | Sellegipoolest on Kriegers Flaki puhul võimalik võrgu ülekandevõime piiratuse juhtimiseks kasutada ka muid vahendeid. Näiteks vahetuskauba tegemiseks kättesaadavate ressursside puudumisel saaks Kriegers Flaki taristut siiski turvaliselt käitada, kui vähendada Kriegers Flaki võrgu osaks olevate tuuleparkide väljundvõimsust. See on sõnaselgelt lubatud elektrienergia määruse artiklis 13 juhtudel, mil see on vajalik talitluskindluse tagamiseks. |
| --- | --- |

(57)

Sellegipoolest on Kriegers Flaki puhul võimalik võrgu ülekandevõime piiratuse juhtimiseks kasutada ka muid vahendeid. Näiteks vahetuskauba tegemiseks kättesaadavate ressursside puudumisel saaks Kriegers Flaki taristut siiski turvaliselt käitada, kui vähendada Kriegers Flaki võrgu osaks olevate tuuleparkide väljundvõimsust. See on sõnaselgelt lubatud elektrienergia määruse artiklis 13 juhtudel, mil see on vajalik talitluskindluse tagamiseks.

| (58) | Peale selle tuleb märkida, et ainuüksi võrguga seotud kulude suurenemine – olgu see siis tingitud vahetuskauba tegemise kulude või Taani 2. pakkumispiirkonna jaoks reservide hankimise kulude suurenemisega – ei ole iseenesest piisav alus erandite tegemiseks artikli 64 alusel. Selles küsimuses tuleb samuti märkida, et hiljutises kohustusi käsitlevas otsuses juhtumi AT.40461 kohta (DE/DK võrkudevaheline ühendus), milles analüüsiti ELi konkurentsieeskirjade alusel piiriülese võimsuse süstemaatilist piiramist, leidis komisjon, et vahetuskauba tegemise või koormuse ümberjaotamise vajaduste suurenemisest tingitud lisakulud ei ole vastuvõetav põhjendus piiriüleste võimsusvoogude piiramiseks (14). |
| --- | --- |

(58)

Peale selle tuleb märkida, et ainuüksi võrguga seotud kulude suurenemine – olgu see siis tingitud vahetuskauba tegemise kulude või Taani 2. pakkumispiirkonna jaoks reservide hankimise kulude suurenemisega – ei ole iseenesest piisav alus erandite tegemiseks artikli 64 alusel. Selles küsimuses tuleb samuti märkida, et hiljutises kohustusi käsitlevas otsuses juhtumi AT.40461 kohta (DE/DK võrkudevaheline ühendus), milles analüüsiti ELi konkurentsieeskirjade alusel piiriülese võimsuse süstemaatilist piiramist, leidis komisjon, et vahetuskauba tegemise või koormuse ümberjaotamise vajaduste suurenemisest tingitud lisakulud ei ole vastuvõetav põhjendus piiriüleste võimsusvoogude piiramiseks (14).

DE/DK võrkudevaheline ühendus

14

5.2.4.   Õigustatud ootused

Õigustatud ootused

| (59) | Viimase punktina on erandi taotluses märgitud, et esimesed arutelud Kriegers Flaki projekti üle algasid juba 2007. aastal ning et sellest ajast saati on projekti kavandamisel alati lähtutud ülekandevõime piiratuse juhtimise erilähenemisviisist, mille kohaselt jaotatakse turul üksnes seda võimsust, mis jääb alles pärast järgmise päeva turu jaoks prognoositava võimsuse mahaarvamist. |
| --- | --- |

(59)

Viimase punktina on erandi taotluses märgitud, et esimesed arutelud Kriegers Flaki projekti üle algasid juba 2007. aastal ning et sellest ajast saati on projekti kavandamisel alati lähtutud ülekandevõime piiratuse juhtimise erilähenemisviisist, mille kohaselt jaotatakse turul üksnes seda võimsust, mis jääb alles pärast järgmise päeva turu jaoks prognoositava võimsuse mahaarvamist.

| (60) | Samuti märgitakse taotluses, et alates 2007. aastast on õigusraamistikus tehtud märkimisväärseid muudatusi ning et eeskätt kehtestati elektrienergia määruses artikli 16 lõike 8 lisamisega uued nõuded võrreldes sel ajal kehtinud õigusnormidega. Erandi taotluses väidetakse, et 2016. aasta investeerimisotsus tehti eeldusel, et avamere tuuleparkide puhul saab rakendada eelisjaotuse põhimõtet Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/28/EÜ (15) alusel ning et sellega omakorda kaasneb piiriüleseks kauplemiseks kättesaadava võimsuse vähendamise võimalus. |
| --- | --- |

(60)

Samuti märgitakse taotluses, et alates 2007. aastast on õigusraamistikus tehtud märkimisväärseid muudatusi ning et eeskätt kehtestati elektrienergia määruses artikli 16 lõike 8 lisamisega uued nõuded võrreldes sel ajal kehtinud õigusnormidega. Erandi taotluses väidetakse, et 2016. aasta investeerimisotsus tehti eeldusel, et avamere tuuleparkide puhul saab rakendada eelisjaotuse põhimõtet Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/28/EÜ (15) alusel ning et sellega omakorda kaasneb piiriüleseks kauplemiseks kättesaadava võimsuse vähendamise võimalus.

15

| (61) | Sellel taustal soovib komisjon rõhutada, et piiriülese võimsuse maksimeerimise põhimõte ei ole uus kontseptsioon ning et seega ei ole need argumendid vastuvõetavad. Esiteks põhineb see liidu õiguse aluspõhimõtetel ning eelkõige Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „leping“) artiklil 18, millega keelatakse igasugune diskrimineerimine riikkondsuse alusel, ning lepingu artiklil 35, millega keelatakse koguselised ekspordipiirangud ja kõik samaväärse toimega meetmed. Teiseks sätestati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 714/2009 (16) artikli 16 lõikes 3 kohustus tagada võimalikult suur ühendusvõimsus, nõudes, et „[t]uruosalistele tehakse kättesaadavaks piiriüleseid elektrivooge mõjutavate ühenduste ja/või põhivõrkude maksimaalne võimsus, kusjuures peetakse kinni võrgu turvalisusega seotud ohutusnormidest“. Peale selle on kõnealuse määruse I lisa punktis 1.7 sätestatud, et põhivõrguettevõtjad „ei või [...] piirata ühendusvõimsust, et vähendada ülekoormust oma kontrollpiirkonnas“. Lisaks otsustas komisjon 14. aprillil 2010 juhtumis AT.39351 (Rootsi põhivõrkude vaheliste ühenduste kohta) (17) nõustuda kohustustega, mille Rootsi põhivõrguettevõtja võttis pärast seda, kui ta oli komisjoni esialgse hinnangu kohaselt kuritarvitanud turgu valitsevat seisundit Rootsi turul, kasutades võrgusisese ülekandevõime piiratuse probleemi lahendamiseks piiriülese võimsuse piiramist, mis on vastuolus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 102. Sarnane kohustuste võtmiseni viinud esialgne järeldus tehti juhtumis AT.40461 (DE/DK võrkudevaheline ühendus) (18) seoses Taani läänepoolse pakkumispiirkonna (Taani 1. pakkumispiirkond) ja Saksamaa/Luksemburgi pakkumispiirkonna piiriga. |
| --- | --- |

(61)

Sellel taustal soovib komisjon rõhutada, et piiriülese võimsuse maksimeerimise põhimõte ei ole uus kontseptsioon ning et seega ei ole need argumendid vastuvõetavad. Esiteks põhineb see liidu õiguse aluspõhimõtetel ning eelkõige Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „leping“) artiklil 18, millega keelatakse igasugune diskrimineerimine riikkondsuse alusel, ning lepingu artiklil 35, millega keelatakse koguselised ekspordipiirangud ja kõik samaväärse toimega meetmed. Teiseks sätestati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 714/2009 (16) artikli 16 lõikes 3 kohustus tagada võimalikult suur ühendusvõimsus, nõudes, et „[t]uruosalistele tehakse kättesaadavaks piiriüleseid elektrivooge mõjutavate ühenduste ja/või põhivõrkude maksimaalne võimsus, kusjuures peetakse kinni võrgu turvalisusega seotud ohutusnormidest“. Peale selle on kõnealuse määruse I lisa punktis 1.7 sätestatud, et põhivõrguettevõtjad „ei või [...] piirata ühendusvõimsust, et vähendada ülekoormust oma kontrollpiirkonnas“. Lisaks otsustas komisjon 14. aprillil 2010 juhtumis AT.39351 (Rootsi põhivõrkude vaheliste ühenduste kohta) (17) nõustuda kohustustega, mille Rootsi põhivõrguettevõtja võttis pärast seda, kui ta oli komisjoni esialgse hinnangu kohaselt kuritarvitanud turgu valitsevat seisundit Rootsi turul, kasutades võrgusisese ülekandevõime piiratuse probleemi lahendamiseks piiriülese võimsuse piiramist, mis on vastuolus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 102. Sarnane kohustuste võtmiseni viinud esialgne järeldus tehti juhtumis AT.40461 (DE/DK võrkudevaheline ühendus) (18) seoses Taani läänepoolse pakkumispiirkonna (Taani 1. pakkumispiirkond) ja Saksamaa/Luksemburgi pakkumispiirkonna piiriga.

16

Rootsi põhivõrkude vaheliste ühenduste kohta

17

18

| (62) | Eespool kirjeldatud põhimõtetest lähtudes oleksid turukorraldajad pidanud olema piiriülese võimsuse maksimeerimise põhimõttest teadlikud. Iga juhul sai komisjoni tõlgendus piiriülest võimsust käsitlevate kehtivate eeskirjade kohta selgeks hiljemalt 2010. aasta aprillis seoses juhtumiga AT.39351 (Rootsi põhivõrkude vaheliste ühenduste kohta). Vastupidiselt erandi taotluses väidetule tuleb samuti märkida, et määruse (EÜ) nr 714/2009 I lisa punkti 1.7 kohaselt ei olnud piiriülese võimsuse vähendamine talitluskindluse või kulutasuvuse tagamiseks või elektrienergia siseturule avalduva negatiivse mõju minimeerimiseks lubatud lõpmatuseni. Juhtudel, mil sellist piiramist oleks erandkorras võimaldatud, oleks vastav olukord selle asemel selgelt lubatud olnud „üksnes seni, kuni leitakse pikaajaline lahendus“. Seega on selge, et määruse (EÜ) nr 714/2009 alusel ei olnud lubatud luua võrku, mis põhineb tervikuna võimsuse vähendamise alalisel korral. |
| --- | --- |

(62)

Eespool kirjeldatud põhimõtetest lähtudes oleksid turukorraldajad pidanud olema piiriülese võimsuse maksimeerimise põhimõttest teadlikud. Iga juhul sai komisjoni tõlgendus piiriülest võimsust käsitlevate kehtivate eeskirjade kohta selgeks hiljemalt 2010. aasta aprillis seoses juhtumiga AT.39351 (Rootsi põhivõrkude vaheliste ühenduste kohta). Vastupidiselt erandi taotluses väidetule tuleb samuti märkida, et määruse (EÜ) nr 714/2009 I lisa punkti 1.7 kohaselt ei olnud piiriülese võimsuse vähendamine talitluskindluse või kulutasuvuse tagamiseks või elektrienergia siseturule avalduva negatiivse mõju minimeerimiseks lubatud lõpmatuseni. Juhtudel, mil sellist piiramist oleks erandkorras võimaldatud, oleks vastav olukord selle asemel selgelt lubatud olnud „üksnes seni, kuni leitakse pikaajaline lahendus“. Seega on selge, et määruse (EÜ) nr 714/2009 alusel ei olnud lubatud luua võrku, mis põhineb tervikuna võimsuse vähendamise alalisel korral.

Rootsi põhivõrkude vaheliste ühenduste kohta

| (63) | Võttes ühelt poolt arvesse elektrienergia direktiivist tulenevat piiriülese võimsuse maksimeerimise kohustust ning teiselt poolt direktiivist 2009/28/EÜ tulenevat kohustust tagada taastuvatest energiaallikatest toodetud energia eelisjaotus ja eelistatud juurdepääs, ei olnud nende kohustuste omavaheline seos vähemasti mõnele turukorraldajale täielikult selge ning taotluse esitajad märgivad, et projekti arendajad juhtisid sellele küsimusele korduvalt tähelepanu juhtudel, mil nad arutasid Euroopa Komisjoniga kõnealust konkreetset esmakordset projekti. Samuti ei saa väita, et Kriegers Flaki projektiga seotud põhivõrguettevõtjad jätsid võimalikud vastuväited ülekandevõime piiratuse juhtimiseks kavandatud lähenemisviisi kohta lihtsalt tähelepanuta. Selle asemel tutvustasid nad kavandatud lähenemisviisi Euroopa Komisjoni talitustele mitmel korral. Asjaolu, et Euroopa Komisjoni talitused ei nõudnud alates 2010. aastast projekti arendajatega peetud arvukatel aruteludel kordagi Kriegers Flaki projekti ülesehituse muutmist nii, et tagada maksimeerimispõhimõtte kohaldamine, mängis taotluse esitajate arvamuse kohaselt rolli selles, et projekti arendajatele jäid projekti suhtes kohaldatavad eeskirjad segaseks. |
| --- | --- |

(63)

Võttes ühelt poolt arvesse elektrienergia direktiivist tulenevat piiriülese võimsuse maksimeerimise kohustust ning teiselt poolt direktiivist 2009/28/EÜ tulenevat kohustust tagada taastuvatest energiaallikatest toodetud energia eelisjaotus ja eelistatud juurdepääs, ei olnud nende kohustuste omavaheline seos vähemasti mõnele turukorraldajale täielikult selge ning taotluse esitajad märgivad, et projekti arendajad juhtisid sellele küsimusele korduvalt tähelepanu juhtudel, mil nad arutasid Euroopa Komisjoniga kõnealust konkreetset esmakordset projekti. Samuti ei saa väita, et Kriegers Flaki projektiga seotud põhivõrguettevõtjad jätsid võimalikud vastuväited ülekandevõime piiratuse juhtimiseks kavandatud lähenemisviisi kohta lihtsalt tähelepanuta. Selle asemel tutvustasid nad kavandatud lähenemisviisi Euroopa Komisjoni talitustele mitmel korral. Asjaolu, et Euroopa Komisjoni talitused ei nõudnud alates 2010. aastast projekti arendajatega peetud arvukatel aruteludel kordagi Kriegers Flaki projekti ülesehituse muutmist nii, et tagada maksimeerimispõhimõtte kohaldamine, mängis taotluse esitajate arvamuse kohaselt rolli selles, et projekti arendajatele jäid projekti suhtes kohaldatavad eeskirjad segaseks.

| (64) | Kriegers Flaki projekti 2010. aasta toetustaotluses (19) märgiti, et projekti elujõulisuse tagamiseks tuleb kindlaks määrata prioriteetse võrkujuhtimise mõiste õige tõlgendus. Komisjoni talitustele esitatud ühises teostatavusuuringus osutati põhieeldusele, et ühendusvõimsust, mida ei ole eeldatavalt vaja tuuleenergia transportimiseks, peab olema võimalik kättesaadavaks teha hetketurul. Täiendav ülekandevõimsus, mida saab eeldatavalt kasutada kauplemiseks, on seega üksnes jääkvõimsus pärast avamere tuuleenergia toodangu transportimist rannikule. |
| --- | --- |

(64)

Kriegers Flaki projekti 2010. aasta toetustaotluses (19) märgiti, et projekti elujõulisuse tagamiseks tuleb kindlaks määrata prioriteetse võrkujuhtimise mõiste õige tõlgendus. Komisjoni talitustele esitatud ühises teostatavusuuringus osutati põhieeldusele, et ühendusvõimsust, mida ei ole eeldatavalt vaja tuuleenergia transportimiseks, peab olema võimalik kättesaadavaks teha hetketurul. Täiendav ülekandevõimsus, mida saab eeldatavalt kasutada kauplemiseks, on seega üksnes jääkvõimsus pärast avamere tuuleenergia toodangu transportimist rannikule.

19

| (65) | Uuringus märgiti samuti, et direktiivi 2009/28/EÜ alusel on taastuvatel energiaallikatel kõigis riikides eelistatud juurdepääs võrgusüsteemile. Saksamaa õigusaktides nõutakse samuti, et tuuleturbiinide toodetud tuuleenergiat peab olema võimalik igal ajal juhtida Saksamaa ülekandevõrku. Kui ülekandevõimsus ei ole aga piisav, saab ametlikke võrgujuurdepääsu nõudeid täita vahetuskauba tegemise või tasakaalustamisturu meetmete abil. Seega oli nii ülekandevõime piiratuse juhtimise küsimus kui ka vahetuskauba tegemisele toetuv võimalik lahendus juba arutluse all. |
| --- | --- |

(65)

Uuringus märgiti samuti, et direktiivi 2009/28/EÜ alusel on taastuvatel energiaallikatel kõigis riikides eelistatud juurdepääs võrgusüsteemile. Saksamaa õigusaktides nõutakse samuti, et tuuleturbiinide toodetud tuuleenergiat peab olema võimalik igal ajal juhtida Saksamaa ülekandevõrku. Kui ülekandevõimsus ei ole aga piisav, saab ametlikke võrgujuurdepääsu nõudeid täita vahetuskauba tegemise või tasakaalustamisturu meetmete abil. Seega oli nii ülekandevõime piiratuse juhtimise küsimus kui ka vahetuskauba tegemisele toetuv võimalik lahendus juba arutluse all.

| (66) | Arutelud ülekandevõime piiratuse juhtimise lähenemisviisi üle aga jätkusid, sealhulgas Euroopa Komisjoni talitustega. 14. novembril 2012 ja (läbivaadatud projektikava põhjal) 3. septembril 2014 peetud ettekannetes, mis olid sisult väga sarnased, märkis põhivõrguettevõtja Energinet.dk sõnaselgelt, et „ülekandevõime piiratuse juhtimise mudel on lahutamatu osa investeerimisotsuse alusest“. Mõlemas ettekandes juhiti selgelt tähelepanu sellele, et ühelt poolt direktiivi 2009/28/EÜ artikli 16 kohase eelistatud juurdepääsu ja teiselt poolt määruse (EÜ) nr 714/2009 artikli 16 kohase maksimeerimispõhimõtte tõlgendused võivad olla vastuolulised. |
| --- | --- |

(66)

Arutelud ülekandevõime piiratuse juhtimise lähenemisviisi üle aga jätkusid, sealhulgas Euroopa Komisjoni talitustega. 14. novembril 2012 ja (läbivaadatud projektikava põhjal) 3. septembril 2014 peetud ettekannetes, mis olid sisult väga sarnased, märkis põhivõrguettevõtja Energinet.dk sõnaselgelt, et „ülekandevõime piiratuse juhtimise mudel on lahutamatu osa investeerimisotsuse alusest“. Mõlemas ettekandes juhiti selgelt tähelepanu sellele, et ühelt poolt direktiivi 2009/28/EÜ artikli 16 kohase eelistatud juurdepääsu ja teiselt poolt määruse (EÜ) nr 714/2009 artikli 16 kohase maksimeerimispõhimõtte tõlgendused võivad olla vastuolulised.

| (67) | Ettekannetes kirjeldati selgelt viisi, kuidas põhivõrguettevõtjad kavatsesid seda vastuolu Kriegers Flaki projekti puhul lahendada: „tuuleenergia rannikule transportimiseks vajaminev võimsus reserveeritakse järgmise päeva turu prognooside alusel“, „ülejäänud võimsus tehakse kättesaadavaks ühendatud turgudel [sellega määratleti kauplemiseks kättesaadav võimsus] ning seda kasutatakse samal viisil kui teiste võrkudevaheliste ühenduste võimsust“. Ehkki 2014. aasta ettekandes ei rõhutatud (tekstiosas) asjaolu, et turul kättesaadavaks tehtav võimsus on väiksem kui esialgses projektikavas, ei üritatud seda ka varjata. Vastupidi – ettekannete ülesehitus oli sama ning kõrvutamisel on erinevus selgelt näha. |
| --- | --- |

(67)

Ettekannetes kirjeldati selgelt viisi, kuidas põhivõrguettevõtjad kavatsesid seda vastuolu Kriegers Flaki projekti puhul lahendada: „tuuleenergia rannikule transportimiseks vajaminev võimsus reserveeritakse järgmise päeva turu prognooside alusel“, „ülejäänud võimsus tehakse kättesaadavaks ühendatud turgudel [sellega määratleti kauplemiseks kättesaadav võimsus] ning seda kasutatakse samal viisil kui teiste võrkudevaheliste ühenduste võimsust“. Ehkki 2014. aasta ettekandes ei rõhutatud (tekstiosas) asjaolu, et turul kättesaadavaks tehtav võimsus on väiksem kui esialgses projektikavas, ei üritatud seda ka varjata. Vastupidi – ettekannete ülesehitus oli sama ning kõrvutamisel on erinevus selgelt näha.

| (68) | Seega osutati ülekandevõime piiratuse juhtimise lähenemisviisi olulisele rollile alates 2010. aastast mitmel kohtumisel liikmesriikide reguleerivate asutuste ja Euroopa Komisjoni talitustega, juhtides tähelepanu sellele, et teisestes õigusaktides sätestatud erinevaid õiguslikke nõudeid saab pidada vastuolus olevaks. Vähemalt hilisemates ettekannetes kirjeldati selgelt ka lähenemisviisi, mida projektiosalised kavatsesid rakendada küsimuse lahendamiseks, ning seda, kuidas kõnealune lähenemisviis mõjutaks piiriülest võimsust. Nendel aastatel jätkasid riikide ametiasutused ja komisjon projekti toetamist, sealhulgas anti sellele märkimisväärset rahalist toetust, nõudmata seejuures projekti ülesehituse muutmist. |
| --- | --- |

(68)

Seega osutati ülekandevõime piiratuse juhtimise lähenemisviisi olulisele rollile alates 2010. aastast mitmel kohtumisel liikmesriikide reguleerivate asutuste ja Euroopa Komisjoni talitustega, juhtides tähelepanu sellele, et teisestes õigusaktides sätestatud erinevaid õiguslikke nõudeid saab pidada vastuolus olevaks. Vähemalt hilisemates ettekannetes kirjeldati selgelt ka lähenemisviisi, mida projektiosalised kavatsesid rakendada küsimuse lahendamiseks, ning seda, kuidas kõnealune lähenemisviis mõjutaks piiriülest võimsust. Nendel aastatel jätkasid riikide ametiasutused ja komisjon projekti toetamist, sealhulgas anti sellele märkimisväärset rahalist toetust, nõudmata seejuures projekti ülesehituse muutmist.

| (69) | Samuti märgib komisjon, et kavandatud kontseptsiooni on põhjalikult arutatud asjaomaste riiklike ametiasutustega ning et ükski kaasatud riiklikest reguleerivatest asutustest ei ole esitanud vastuväiteid ülekandevõime piiratuse juhtimiseks kavandatud kontseptsiooni kohta. Vastupidi – kontseptsiooniga nõustusid Hansa võimsusarvutusala võimsuse arvutamise metoodika heakskiitmise kontekstis kõik asjaomase ala reguleerivad asutused. |
| --- | --- |

(69)

Samuti märgib komisjon, et kavandatud kontseptsiooni on põhjalikult arutatud asjaomaste riiklike ametiasutustega ning et ükski kaasatud riiklikest reguleerivatest asutustest ei ole esitanud vastuväiteid ülekandevõime piiratuse juhtimiseks kavandatud kontseptsiooni kohta. Vastupidi – kontseptsiooniga nõustusid Hansa võimsusarvutusala võimsuse arvutamise metoodika heakskiitmise kontekstis kõik asjaomase ala reguleerivad asutused.

| (70) | Mõistagi ei saa pelgalt asjaolu, et riikide ametiasutused ega komisjon ei ole aastate jooksul tõstatanud projekti suhtes juriidilisi küsimusi, mingil moel põhjendada projekti jaoks erandi lubamist. Nagu juhiti tähelepanu ühes konsultatsiooni käigus esitatud vastuses, on väga pika rakendusajaga projektide puhul peale selle ootuspärane, et arvesse tuleb võtta teatavaid regulatiivsete nõuete muudatusi (või selgitusi). Pidades aga silmas teema keerukust ja põhjalikke arutelusid õigusraamistiku küsimuses, ei saa komisjon aga välistada, et projektiosalistel oli mõistlik alus eeldada, et nad saavad projektiga kavandatud viisil jätkata. Seda kinnitati ka mitmes komisjonile esitatud märkuste dokumendis, sealhulgas osalejatelt, kes suhtusid erandisse pigem kriitiliselt. Kui riikide reguleerivad asutused, ministeeriumid või komisjon oleks esitanud vastuväiteid, oleks projekti peale selle võib-olla saanud enne käitamise alustamist kohandada, nt suurendades ühendusvõimsust maismaal, et kauplemiseks oleks võimalik kättesaadavaks teha suurem võimsusvoog; nii oli see algselt planeeritud, kuid projekti muutmisel jäeti see variant kõrvale. |
| --- | --- |

(70)

Mõistagi ei saa pelgalt asjaolu, et riikide ametiasutused ega komisjon ei ole aastate jooksul tõstatanud projekti suhtes juriidilisi küsimusi, mingil moel põhjendada projekti jaoks erandi lubamist. Nagu juhiti tähelepanu ühes konsultatsiooni käigus esitatud vastuses, on väga pika rakendusajaga projektide puhul peale selle ootuspärane, et arvesse tuleb võtta teatavaid regulatiivsete nõuete muudatusi (või selgitusi). Pidades aga silmas teema keerukust ja põhjalikke arutelusid õigusraamistiku küsimuses, ei saa komisjon aga välistada, et projektiosalistel oli mõistlik alus eeldada, et nad saavad projektiga kavandatud viisil jätkata. Seda kinnitati ka mitmes komisjonile esitatud märkuste dokumendis, sealhulgas osalejatelt, kes suhtusid erandisse pigem kriitiliselt. Kui riikide reguleerivad asutused, ministeeriumid või komisjon oleks esitanud vastuväiteid, oleks projekti peale selle võib-olla saanud enne käitamise alustamist kohandada, nt suurendades ühendusvõimsust maismaal, et kauplemiseks oleks võimalik kättesaadavaks teha suurem võimsusvoog; nii oli see algselt planeeritud, kuid projekti muutmisel jäeti see variant kõrvale.

| (71) | Põhjus, miks ülekandevõime piiratuse juhtimise lähenemisviisi nimetati investeerimisotsuse lahutamatuks osaks, seisnes selles, et investeerimisotsuses tuli arvesse võtta kõigi kaasatud poolte huve. Sealhulgas tuli arvesse võtta, et avamere tuuleparke toetati eri riiklikest toetussüsteemidest. On selge, et kui kauplemiseks oleks tulnud eraldada maksimumvõimsus, suurendaks see tõenäosust, et avamere tuuleparkide võimsust on vaja piirata. |
| --- | --- |

(71)

Põhjus, miks ülekandevõime piiratuse juhtimise lähenemisviisi nimetati investeerimisotsuse lahutamatuks osaks, seisnes selles, et investeerimisotsuses tuli arvesse võtta kõigi kaasatud poolte huve. Sealhulgas tuli arvesse võtta, et avamere tuuleparke toetati eri riiklikest toetussüsteemidest. On selge, et kui kauplemiseks oleks tulnud eraldada maksimumvõimsus, suurendaks see tõenäosust, et avamere tuuleparkide võimsust on vaja piirata.

lahutamatuks osaks

| (72) | Võimsuse muu kui turupõhise piiramise korral on määruse artikli 13 lõikega 7 nende elektrienergia tootmise seadmete jaoks ette nähtud täielik rahaline hüvitis toetuskavade alusel järgmise päeva turul saamata jäänud tulu eest. Juhtudeks, mil saamata jäänud tulu võib olla sellest suurem (nt seoses päevasisese turu või võrguteenustega), ei ole määruses hüvitamiskohustust sätestatud (kuigi selline kohustus võib olla sätestatud siseriiklikus õiguses). Igal juhul muudaks avamere tuuleparkide võimsuse piiramise vajaduse märkimisväärne suurenemine oluliselt projekti aluseks olevaid eeldusi, mille kohaselt oli kavas suurendada avamere tuuleparkide puhul võimalusi transportida elektrienergiat rannikule, Taani 2. pakkumispiirkonda suunatava elektrienergia tarnekindlust ning kauplemiseks kättesaadavat võimsust, ilma et seejuures oleks vaja oluliselt muuta olemasolevate avamere tuuleparkide tingimusi või nendes toodetava elektrienergia prioriteetset võrkujuhtimist asjaomaste riiklike raamistike alusel. Kui projektiosalised oleksid teadnud, et kauplemiseks tuleb kättesaadavaks teha maksimumvõimsus, vaatamata sellele, et tuuleparkidel peaks olema eelistatud juurdepääs võrgule, ei oleks projekti seega ehk kunagi realiseeritud. |
| --- | --- |

(72)

Võimsuse muu kui turupõhise piiramise korral on määruse artikli 13 lõikega 7 nende elektrienergia tootmise seadmete jaoks ette nähtud täielik rahaline hüvitis toetuskavade alusel järgmise päeva turul saamata jäänud tulu eest. Juhtudeks, mil saamata jäänud tulu võib olla sellest suurem (nt seoses päevasisese turu või võrguteenustega), ei ole määruses hüvitamiskohustust sätestatud (kuigi selline kohustus võib olla sätestatud siseriiklikus õiguses). Igal juhul muudaks avamere tuuleparkide võimsuse piiramise vajaduse märkimisväärne suurenemine oluliselt projekti aluseks olevaid eeldusi, mille kohaselt oli kavas suurendada avamere tuuleparkide puhul võimalusi transportida elektrienergiat rannikule, Taani 2. pakkumispiirkonda suunatava elektrienergia tarnekindlust ning kauplemiseks kättesaadavat võimsust, ilma et seejuures oleks vaja oluliselt muuta olemasolevate avamere tuuleparkide tingimusi või nendes toodetava elektrienergia prioriteetset võrkujuhtimist asjaomaste riiklike raamistike alusel. Kui projektiosalised oleksid teadnud, et kauplemiseks tuleb kättesaadavaks teha maksimumvõimsus, vaatamata sellele, et tuuleparkidel peaks olema eelistatud juurdepääs võrgule, ei oleks projekti seega ehk kunagi realiseeritud.

| (73) | Võttes arvesse, et kavandatud lähenemisviisi selgitati korrapäraselt aruteludes liikmesriikide reguleerivate asutuste, ministeeriumide ja komisjoniga, on usutav, et projektiosalised võisid õiguslikku olukorda valesti mõista. Seda silmas pidades ja võttes arvesse, et selle konkreetse hübriidvarade näidisprojekti puhul esinevad takistused vajavad eritähelepanu, võiks selliste õigusnõuete kohaldamist, mis nõuaks olulisi muudatusi projekti alustes ja mille tõttu oleks projekti realiseerimisest loobutud või muudetud projekti aluseid (kui need õigusnõuded oleksid selgeks saanud varem), tõepoolest käsitada nii, et see tekitab olulisi probleeme väikese ühendatud võrgu talitlusele. |
| --- | --- |

(73)

Võttes arvesse, et kavandatud lähenemisviisi selgitati korrapäraselt aruteludes liikmesriikide reguleerivate asutuste, ministeeriumide ja komisjoniga, on usutav, et projektiosalised võisid õiguslikku olukorda valesti mõista. Seda silmas pidades ja võttes arvesse, et selle konkreetse hübriidvarade näidisprojekti puhul esinevad takistused vajavad eritähelepanu, võiks selliste õigusnõuete kohaldamist, mis nõuaks olulisi muudatusi projekti alustes ja mille tõttu oleks projekti realiseerimisest loobutud või muudetud projekti aluseid (kui need õigusnõuded oleksid selgeks saanud varem), tõepoolest käsitada nii, et see tekitab olulisi probleeme väikese ühendatud võrgu talitlusele.

| (74) | Seega võib komisjon järeldada, et elektrienergia määruse artikli 16 lõike 8 täielik kohaldamine Kriegers Flaki võrgu suhtes tekitaks olulisi probleeme väikese ühendatud võrgu talitlusele. |
| --- | --- |

(74)

Seega võib komisjon järeldada, et elektrienergia määruse artikli 16 lõike 8 täielik kohaldamine Kriegers Flaki võrgu suhtes tekitaks olulisi probleeme väikese ühendatud võrgu talitlusele.

5.3.   Erandi ulatus

Erandi ulatus

| (75) | Erandit kohaldatakse Kriegers Flaki võrkudevahelise ühenduse piiriülese võimsuse arvutamise ja jaotamise suhtes, kusjuures erand elektrienergia määruse artikli 16 lõike 8 nõuetest kehtib seoses miinimumkünnisega 70 % Kriegers Flaki võrkudevahelise ühenduse kogu ülekandevõimsusest. Selle asemel kohaldatakse elektrienergia määruse artikli 16 lõiget 8 nii, et kättesaadavaks tehakse vähemalt 70 % jääkvõimsusest, st vähemalt 70 % võimsusest pärast tuuleparkides Baltic 1, Baltic 2 ja Kriegers Flak toodetud tuuleenergia vastavasse maismaavõrku transportimiseks vajamineva võimsuse mahaarvamist, lähtudes nende tuuleparkide elektritootmise igapäevastest prognoosidest. |
| --- | --- |

(75)

Erandit kohaldatakse Kriegers Flaki võrkudevahelise ühenduse piiriülese võimsuse arvutamise ja jaotamise suhtes, kusjuures erand elektrienergia määruse artikli 16 lõike 8 nõuetest kehtib seoses miinimumkünnisega 70 % Kriegers Flaki võrkudevahelise ühenduse kogu ülekandevõimsusest. Selle asemel kohaldatakse elektrienergia määruse artikli 16 lõiget 8 nii, et kättesaadavaks tehakse vähemalt 70 % jääkvõimsusest, st vähemalt 70 % võimsusest pärast tuuleparkides Baltic 1, Baltic 2 ja Kriegers Flak toodetud tuuleenergia vastavasse maismaavõrku transportimiseks vajamineva võimsuse mahaarvamist, lähtudes nende tuuleparkide elektritootmise igapäevastest prognoosidest.

kogu

jääkvõimsusest

| (76) | Kui sellele elektrienergia määruse artikli 16 lõike 8 kohasele miinimumkünnisele viidatakse teistes sätetes, tõlgendatakse seda viitena käesolevas otsuses kindlaksmääratud miinimumkünnisele. See kehtib ka võrgueeskirjade ja suuniste suhtes, sealhulgas ülekoormuse juhtimise suunised, võimsuse jaotamise forvardturu eeskiri ja tasakaalustuseeskirjad, samuti vastavatel komisjoni määrustel põhinevate tingimuste ja meetodite suhtes. |
| --- | --- |

(76)

Kui sellele elektrienergia määruse artikli 16 lõike 8 kohasele miinimumkünnisele viidatakse teistes sätetes, tõlgendatakse seda viitena käesolevas otsuses kindlaksmääratud miinimumkünnisele. See kehtib ka võrgueeskirjade ja suuniste suhtes, sealhulgas ülekoormuse juhtimise suunised, võimsuse jaotamise forvardturu eeskiri ja tasakaalustuseeskirjad, samuti vastavatel komisjoni määrustel põhinevate tingimuste ja meetodite suhtes.

| (77) | Kõik muud elektrienergia määruse artiklis 16 sätestatud nõuded on jätkuvalt kohaldatavad, eeskätt nõue, et kättesaadavaks tehtav võrkudevaheliste ühenduste võimsus peab olema nii suur kui võrgu talitluskindlusega seotud ohutusnormid võimaldavad. |
| --- | --- |

(77)

Kõik muud elektrienergia määruse artiklis 16 sätestatud nõuded on jätkuvalt kohaldatavad, eeskätt nõue, et kättesaadavaks tehtav võrkudevaheliste ühenduste võimsus peab olema nii suur kui võrgu talitluskindlusega seotud ohutusnormid võimaldavad.

5.4.   Erand ei takista üleminekut taastuvenergiale, paindlikkuse suurendamist, energia salvestamist, elektrimobiilsust ega tarbimiskaja

Erand ei takista üleminekut taastuvenergiale, paindlikkuse suurendamist, energia salvestamist, elektrimobiilsust ega tarbimiskaja

| (78) | Elektrienergia määruse artiklis 64 on sätestatud, et otsuse eesmärk peab olema tagada, et see ei takista üleminekut taastuvenergiale, paindlikkuse suurendamist, energia salvestamist, elektrimobiilsust ega tarbimiskaja. |
| --- | --- |

(78)

Elektrienergia määruse artiklis 64 on sätestatud, et otsuse eesmärk peab olema tagada, et see ei takista üleminekut taastuvenergiale, paindlikkuse suurendamist, energia salvestamist, elektrimobiilsust ega tarbimiskaja.

| (79) | Erandiotsuse eesmärk on võimaldada ellu viia esimene omalaadne näidisprojekt, millega aidatakse soodustada taastuvenergia lõimimist elektrisüsteemi. Seega ei takista see üleminekut taastuvenergiale. Samuti ei avalda see märkimisväärset mõju elektrimobiilsusele ega tarbimiskajale. |
| --- | --- |

(79)

Erandiotsuse eesmärk on võimaldada ellu viia esimene omalaadne näidisprojekt, millega aidatakse soodustada taastuvenergia lõimimist elektrisüsteemi. Seega ei takista see üleminekut taastuvenergiale. Samuti ei avalda see märkimisväärset mõju elektrimobiilsusele ega tarbimiskajale.

| (80) | Paindlikkuse suurendamise ja energia salvestamise valdkonnas on oluline meeles pidada, et võimalus kasutada elektrisüsteemi toetamiseks paindlikkusteenuseid (sh energia salvestamist) oleneb otseselt nendele teenuseosutajatele antavatest konkreetsetest ja selgetest investeerimis- ja jaotussignaalidest. Kui pakkumispiirkonnas on ülekandevõime struktuurselt piiratud, annab see asukohapõhiste paindlikkusteenuste osutajatele moonutatud investeerimissignaale. Näiteks investeeringud vesiniku tootmiseks või energia akumuleerimiseks Kriegers Flaki võrgus oleksid elujõulisemad õigusraamistikus, mis kajastaks õigesti ülekandevõime piiratust Kriegers Flaki võrgu ja kummagi maismaavõrgu vahel. Võttes arvesse avamereinvesteeringute märkimisväärseid tehnoloogilisi raskusi, ei tähenda see automaatselt seda, et kõnealused investeeringud oleksid elujõulised juhul, kui Kriegers Flaki võrgul oleks eraldiseisev avamere pakkumispiirkond, kuid selge on see, et erandiotsuses kirjeldatud lähenemisviisil võib võrreldes avamere pakkumispiirkonna loomisega olla negatiivne mõju kõnealusele investeerimispotentsiaalile. |
| --- | --- |

(80)

Paindlikkuse suurendamise ja energia salvestamise valdkonnas on oluline meeles pidada, et võimalus kasutada elektrisüsteemi toetamiseks paindlikkusteenuseid (sh energia salvestamist) oleneb otseselt nendele teenuseosutajatele antavatest konkreetsetest ja selgetest investeerimis- ja jaotussignaalidest. Kui pakkumispiirkonnas on ülekandevõime struktuurselt piiratud, annab see asukohapõhiste paindlikkusteenuste osutajatele moonutatud investeerimissignaale. Näiteks investeeringud vesiniku tootmiseks või energia akumuleerimiseks Kriegers Flaki võrgus oleksid elujõulisemad õigusraamistikus, mis kajastaks õigesti ülekandevõime piiratust Kriegers Flaki võrgu ja kummagi maismaavõrgu vahel. Võttes arvesse avamereinvesteeringute märkimisväärseid tehnoloogilisi raskusi, ei tähenda see automaatselt seda, et kõnealused investeeringud oleksid elujõulised juhul, kui Kriegers Flaki võrgul oleks eraldiseisev avamere pakkumispiirkond, kuid selge on see, et erandiotsuses kirjeldatud lähenemisviisil võib võrreldes avamere pakkumispiirkonna loomisega olla negatiivne mõju kõnealusele investeerimispotentsiaalile.

| (81) | Teisalt ei ole elektrienergia määruse artiklis 64 nõutud, et erandiotsustega tuleks tagada võimalikult suur paindlikkuse või energia salvestamise potentsiaal; selle asemel peab eesmärgiks olema tagada, et erand asjaomast tegevust ei takista. Teisisõnu ei tohiks erandiga takistada selliseid arengusuundumusi, mis ilma erandita esineksid iseenesest. Sellegipoolest ei ole kindel, kas Kriegers Flaki võrku käitataks erandi puudumise korral eraldiseisva avamere pakkumispiirkonnana. Nagu juhiti tähelepanu ka konsultatsiooni käigus saadud vastustes, võib avamere pakkumispiirkonnal olla olulisi eeliseid turu toimimise, läbipaistvuse ja võrgu varade tõhusa kasutamise seisukohast, ent ühtlasi tõstataks see teatavaid keerukaid küsimusi, näiteks seoses kulude ja tulude jaotamisega. Kui avamere pakkumispiirkonda ei loodaks, ei ole selge, kas elektrienergia määruse artikli 16 lõike 8 täielik kohaldamine tagaks Kriegers Flaki projekti kontekstis iseenesest rohkem konkreetseid signaale paindlikkusteenustesse või salvestuslahendustesse investeerimiseks. |
| --- | --- |

(81)

Teisalt ei ole elektrienergia määruse artiklis 64 nõutud, et erandiotsustega tuleks tagada võimalikult suur paindlikkuse või energia salvestamise potentsiaal; selle asemel peab eesmärgiks olema tagada, et erand asjaomast tegevust ei takista. Teisisõnu ei tohiks erandiga takistada selliseid arengusuundumusi, mis ilma erandita esineksid iseenesest. Sellegipoolest ei ole kindel, kas Kriegers Flaki võrku käitataks erandi puudumise korral eraldiseisva avamere pakkumispiirkonnana. Nagu juhiti tähelepanu ka konsultatsiooni käigus saadud vastustes, võib avamere pakkumispiirkonnal olla olulisi eeliseid turu toimimise, läbipaistvuse ja võrgu varade tõhusa kasutamise seisukohast, ent ühtlasi tõstataks see teatavaid keerukaid küsimusi, näiteks seoses kulude ja tulude jaotamisega. Kui avamere pakkumispiirkonda ei loodaks, ei ole selge, kas elektrienergia määruse artikli 16 lõike 8 täielik kohaldamine tagaks Kriegers Flaki projekti kontekstis iseenesest rohkem konkreetseid signaale paindlikkusteenustesse või salvestuslahendustesse investeerimiseks.

| (82) | Seega, ehkki erandiga ei takistata paindlikkuse suurendamist, sealhulgas energia salvestamist, on oluline arvesse võtta asjakohaste investeerimissignaalide vajadust ning selle mõju salvestuslahendustesse või paindlikkusteenustesse tehtavatele võimalikele investeeringutele seoses erandi tingimustega. |
| --- | --- |

(82)

Seega, ehkki erandiga ei takistata paindlikkuse suurendamist, sealhulgas energia salvestamist, on oluline arvesse võtta asjakohaste investeerimissignaalide vajadust ning selle mõju salvestuslahendustesse või paindlikkusteenustesse tehtavatele võimalikele investeeringutele seoses erandi tingimustega.

5.5.   Erandi ajaline piirang ja tingimused, mille eesmärk on suurendada konkurentsi ja elektri siseturu lõimitust

Erandi ajaline piirang ja tingimused, mille eesmärk on suurendada konkurentsi ja elektri siseturu lõimitust

| (83) | Elektrienergia määruse artiklis 64 on sõnaselgelt sätestatud, et erand peab olema ajaliselt piiratud ja et sellele tuleb kohaldada tingimusi, mille eesmärk on suurendada konkurentsi ja elektri siseturu lõimitust. |
| --- | --- |

(83)

Elektrienergia määruse artiklis 64 on sõnaselgelt sätestatud, et erand peab olema ajaliselt piiratud ja et sellele tuleb kohaldada tingimusi, mille eesmärk on suurendada konkurentsi ja elektri siseturu lõimitust.

5.5.1.   Ajaline piirang

Ajaline piirang

| (84) | Seega ei pruugi ajaline piirang olla põhjendatud ainuüksi proportsionaalsuse põhimõtte seisukohast, näiteks kui asjaomaseid probleeme oleks võimalik lahendada lühema kehtivusajaga erandi abil või kui pikema kehtivusajaga erand tekitaks turuosalistele ebaproportsionaalset koormust. Määruses on kohustuslik piirang sätestatud mitmel eesmärgil. Esiteks eeldatakse määruses, et kõigi siseturul esinevate olukordade suhtes on võimalik kohaldada üldist õigusraamistikku ning et selline üldine kohaldamine on ühiskonna huvides. Ehkki artiklis 64 tunnistatakse, et eriolukordades võib olla vaja teha erandeid, võivad need erandid suurendada kogu süsteemi keerukust ning takistada lõimimist ka külgnevates piirkondades. Peale selle lähtutakse erandi tegemise põhjendamisel üldjuhul vastaval ajal kehtivast tehnilisest ja õigusraamistikust ning asjaomase võrgu topoloogiast. Need olukorrad võivad alati muutuda. Peale selle on oluline, et turuosalised oleksid õigusaktides tehtavatest muudatustest piisavalt varakult teadlikud. Seega peavad kõik erandid olema ajaliselt piiratud. |
| --- | --- |

(84)

Seega ei pruugi ajaline piirang olla põhjendatud ainuüksi proportsionaalsuse põhimõtte seisukohast, näiteks kui asjaomaseid probleeme oleks võimalik lahendada lühema kehtivusajaga erandi abil või kui pikema kehtivusajaga erand tekitaks turuosalistele ebaproportsionaalset koormust. Määruses on kohustuslik piirang sätestatud mitmel eesmärgil. Esiteks eeldatakse määruses, et kõigi siseturul esinevate olukordade suhtes on võimalik kohaldada üldist õigusraamistikku ning et selline üldine kohaldamine on ühiskonna huvides. Ehkki artiklis 64 tunnistatakse, et eriolukordades võib olla vaja teha erandeid, võivad need erandid suurendada kogu süsteemi keerukust ning takistada lõimimist ka külgnevates piirkondades. Peale selle lähtutakse erandi tegemise põhjendamisel üldjuhul vastaval ajal kehtivast tehnilisest ja õigusraamistikust ning asjaomase võrgu topoloogiast. Need olukorrad võivad alati muutuda. Peale selle on oluline, et turuosalised oleksid õigusaktides tehtavatest muudatustest piisavalt varakult teadlikud. Seega peavad kõik erandid olema ajaliselt piiratud.

kohustuslik

| (85) | Ainus olukord, mil määruse kohaselt on lubatud teha üldkehtivaid erandeid ilma ajaliste piiranguteta, on seotud ELi toimimise lepingu artikli 349 kohaste äärepoolseimate piirkondadega, mida ei ole võimalik ühendada liidu energiaturuga ilmsetel füüsilistel põhjustel. See on lihtsalt mõistetav, sest nendel piirkondadel ei ole elektrienergia siseturul mingit mõju. Kuna Kriegers Flak ei ole äärepoolseim piirkond, peab erandil seega olema selge ja prognoositav ajaline piirang. |
| --- | --- |

(85)

Ainus olukord, mil määruse kohaselt on lubatud teha üldkehtivaid erandeid ilma ajaliste piiranguteta, on seotud ELi toimimise lepingu artikli 349 kohaste äärepoolseimate piirkondadega, mida ei ole võimalik ühendada liidu energiaturuga ilmsetel füüsilistel põhjustel. See on lihtsalt mõistetav, sest nendel piirkondadel ei ole elektrienergia siseturul mingit mõju. Kuna Kriegers Flak ei ole äärepoolseim piirkond, peab erandil seega olema selge ja prognoositav ajaline piirang.

| (86) | Erandi taotluses on välja pakutud kolme avameretuulepargi talitlusel ja ühendamisel põhinev ajaline piirang. Seega tundub teksti alusel, et erand ei ole ajaliselt piiramata. Sellegipoolest ei ole kõnealune tingimus piisavalt täpne seoses sellega, mida algsete tuuleparkide talitlus endast õigupoolest kujutab, ega võimalda kolmandatel isikutel õigusraamistikku piisavalt aegsasti prognoosida. |
| --- | --- |

(86)

Erandi taotluses on välja pakutud kolme avameretuulepargi talitlusel ja ühendamisel põhinev ajaline piirang. Seega tundub teksti alusel, et erand ei ole ajaliselt piiramata. Sellegipoolest ei ole kõnealune tingimus piisavalt täpne seoses sellega, mida algsete tuuleparkide talitlus endast õigupoolest kujutab, ega võimalda kolmandatel isikutel õigusraamistikku piisavalt aegsasti prognoosida.

| (87) | Kahtluste välistamiseks peab olema selgelt kindlakstehtav, kas Kriegers Flaki võrku ühendatud avamere tuulepark moodustab ühe algsetest tuuleparkidest või mitte. Seega tuleks igal juhul lisada tingimus, et alates kuupäevast, mil ühes kolmest tuulepargist peatatakse talitlus muul põhjusel kui plaanilisteks hooldustöödeks või piiratud kestusega remonditöödeks või selle puhul tehakse olulisi muudatusi – st vähemalt juhul, kui vaja on uut ühendamislepingut või tuulepargi tootmisvõimsust suurendatakse enam kui 5 % võrra –, ei arvata selle tuulepargi toodangut enam maha kogu ülekandevõimsusest enne jääkvõimsuse arvutamist; see omakorda tähendab, et võrkudevahelise ühenduse kaudu kauplemiseks kättesaadavaks tehtav võimsus on suurem. |
| --- | --- |

(87)

Kahtluste välistamiseks peab olema selgelt kindlakstehtav, kas Kriegers Flaki võrku ühendatud avamere tuulepark moodustab ühe algsetest tuuleparkidest või mitte. Seega tuleks igal juhul lisada tingimus, et alates kuupäevast, mil ühes kolmest tuulepargist peatatakse talitlus muul põhjusel kui plaanilisteks hooldustöödeks või piiratud kestusega remonditöödeks või selle puhul tehakse olulisi muudatusi – st vähemalt juhul, kui vaja on uut ühendamislepingut või tuulepargi tootmisvõimsust suurendatakse enam kui 5 % võrra –, ei arvata selle tuulepargi toodangut enam maha kogu ülekandevõimsusest enne jääkvõimsuse arvutamist; see omakorda tähendab, et võrkudevahelise ühenduse kaudu kauplemiseks kättesaadavaks tehtav võimsus on suurem.

| (88) | Kui aga ühe või kahe tuulepargi käitamine lõpetatakse või erand ei ole nende suhtes enam kohaldatav muul põhjusel, ei tohiks see avaldada kahjulikku mõju teiste tuuleparkide kaubanduslikule olukorrale ega võrgu talitlusele. Seega ei tohiks erandi kehtivust lõpetada ainuüksi põhjusel, et ühe tuulepargi toodangut ei saa enam kogu ülekandevõimsusest eelnevalt maha arvata, vaid üksnes juhul, kui seda ei saa enam teha kõigi kolme tuulepargi puhul. |
| --- | --- |

(88)

Kui aga ühe või kahe tuulepargi käitamine lõpetatakse või erand ei ole nende suhtes enam kohaldatav muul põhjusel, ei tohiks see avaldada kahjulikku mõju teiste tuuleparkide kaubanduslikule olukorrale ega võrgu talitlusele. Seega ei tohiks erandi kehtivust lõpetada ainuüksi põhjusel, et ühe tuulepargi toodangut ei saa enam kogu ülekandevõimsusest eelnevalt maha arvata, vaid üksnes juhul, kui seda ei saa enam teha kõigi kolme tuulepargi puhul.

kõigi

| (89) | Erandi sobiva kehtivusaja küsimuses märgib komisjon, et nende eeskirjade vahetu kohaldamine, millest erandit taotletakse, nõuaks märkimisväärseid muudatusi Kriegers Flaki regulatiivses ja ärilises korralduses ning võiks seeläbi tekitada tagajärgi tuuleparkide talitlusele. |
| --- | --- |

(89)

Erandi sobiva kehtivusaja küsimuses märgib komisjon, et nende eeskirjade vahetu kohaldamine, millest erandit taotletakse, nõuaks märkimisväärseid muudatusi Kriegers Flaki regulatiivses ja ärilises korralduses ning võiks seeläbi tekitada tagajärgi tuuleparkide talitlusele.

| (90) | Teisalt märgib komisjon, et kui erand tehtaks nii kauaks, kuni tuuleparke käitatakse ja need on ühendatud, võib see tähendada, et erand kehtib 20 aastat või kauemgi, arvestades avamere tuuleparkide keskmist eluiga. Nii pika kehtivusajaga erand võib märkimisväärselt takistada turu lõimimist. |
| --- | --- |

(90)

Teisalt märgib komisjon, et kui erand tehtaks nii kauaks, kuni tuuleparke käitatakse ja need on ühendatud, võib see tähendada, et erand kehtib 20 aastat või kauemgi, arvestades avamere tuuleparkide keskmist eluiga. Nii pika kehtivusajaga erand võib märkimisväärselt takistada turu lõimimist.

| (91) | Peale selle on oluline, et Kriegers Flaki puhul tehtava erandiga ei lisataks avamereprojektide arenevasse õigusraamistikku muutmatut, paindumatut ning mõnes mõttes ebaloomulikku elementi. Selleks et tagada piisav paindlikkus ning samal ajal piisav kindlus ja prognoositavus kõigile projektiosalistele ning teistele turuosalistele, tuleks kehtestada käesolevas erandiotsuses heaks kiidetud raamistiku korrapärase läbivaatamise nõue. |
| --- | --- |

(91)

Peale selle on oluline, et Kriegers Flaki puhul tehtava erandiga ei lisataks avamereprojektide arenevasse õigusraamistikku muutmatut, paindumatut ning mõnes mõttes ebaloomulikku elementi. Selleks et tagada piisav paindlikkus ning samal ajal piisav kindlus ja prognoositavus kõigile projektiosalistele ning teistele turuosalistele, tuleks kehtestada käesolevas erandiotsuses heaks kiidetud raamistiku korrapärase läbivaatamise nõue.

| (92) | Seega peab komisjon võrdselt arvesse võtma ühelt poolt Kriegers Flaki projektipartnerite ning nende naaberliikmesriikide õigustatud huve, kellel on tekkinud kindlus kõnealuse esimese omalaadse projekti jaoks välja töötatud regulatiivse lahenduse õiguspärasuse suhtes, ning teiselt poolt ELi tarbijate ja tootjate huve saada kasu piiriüleste võimsusvoogude maksimeerimise põhimõttest. |
| --- | --- |

(92)

Seega peab komisjon võrdselt arvesse võtma ühelt poolt Kriegers Flaki projektipartnerite ning nende naaberliikmesriikide õigustatud huve, kellel on tekkinud kindlus kõnealuse esimese omalaadse projekti jaoks välja töötatud regulatiivse lahenduse õiguspärasuse suhtes, ning teiselt poolt ELi tarbijate ja tootjate huve saada kasu piiriüleste võimsusvoogude maksimeerimise põhimõttest.

| (93) | Komisjon võtab arvesse, et on võimalik välja töötada ja ellu viia selline regulatiivne lahendus, mis erandit ei nõua, (20) kuid see protsess oleks aeganõudev ja tõstataks ka olulisi keerukaid küsimusi. Sama kehtib lepingute suhtes, mida tuleks kohandada vastavalt uut regulatiivset kohtlemist käsitlevatele ELi eeskirjadele. Kuna avamere hübriidvarade õigusraamistik on praegu arutluse all, tuleks ühtlasi tagada piisav ajavaru, et kõnealuseid kohandusi ei oleks vaja teha enne kindla ja selge aluse kehtestamist. Seega tundub asjakohane teha erand kümneks aastaks. |
| --- | --- |

(93)

Komisjon võtab arvesse, et on võimalik välja töötada ja ellu viia selline regulatiivne lahendus, mis erandit ei nõua, (20) kuid see protsess oleks aeganõudev ja tõstataks ka olulisi keerukaid küsimusi. Sama kehtib lepingute suhtes, mida tuleks kohandada vastavalt uut regulatiivset kohtlemist käsitlevatele ELi eeskirjadele. Kuna avamere hübriidvarade õigusraamistik on praegu arutluse all, tuleks ühtlasi tagada piisav ajavaru, et kõnealuseid kohandusi ei oleks vaja teha enne kindla ja selge aluse kehtestamist. Seega tundub asjakohane teha erand kümneks aastaks.

20

| (94) | Sellegipoolest ei saa täielikult välistada, et pärast selle kümneaastase tähtaja möödumist on vaja erandi kehtivusaega pikendada, et säilitada Kriegers Flaki võrgu puhul majanduslik tasakaal ja tagada selle jätkuv toimimine. Seega võib komisjon seda ajavahemikku põhjendatud juhtudel pikendada. Erandi kogu kehtivusaeg – k.a võimalikud pikendused – ei tohi olla pikem kui 25 aastat, sest see ületaks tuuleparkide eeldatavat järelejäänud eluiga. |
| --- | --- |

(94)

Sellegipoolest ei saa täielikult välistada, et pärast selle kümneaastase tähtaja möödumist on vaja erandi kehtivusaega pikendada, et säilitada Kriegers Flaki võrgu puhul majanduslik tasakaal ja tagada selle jätkuv toimimine. Seega võib komisjon seda ajavahemikku põhjendatud juhtudel pikendada. Erandi kogu kehtivusaeg – k.a võimalikud pikendused – ei tohi olla pikem kui 25 aastat, sest see ületaks tuuleparkide eeldatavat järelejäänud eluiga.

| (95) | Võimalike pikendamistaotluste läbivaatamisel hindab komisjon muu hulgas, kas projekti ülesehitust on võimalik muuta nii, et Kriegers Flaki võrgu suhtes saaks täies ulatuses kohaldada üldist õigusraamistikku, nt avamere pakkumispiirkondade kindlaksmääramisega. Projekti ülesehituse ükskõik mis viisil muutmisel võetaks nõuetekohaselt arvesse erandiotsusega saavutatud majanduslikku tasakaalu. Sellise pikenduse taotlemise ja andmise üksikasjalikku menetlust kirjeldatakse punktis 5.5.3. |
| --- | --- |

(95)

Võimalike pikendamistaotluste läbivaatamisel hindab komisjon muu hulgas, kas projekti ülesehitust on võimalik muuta nii, et Kriegers Flaki võrgu suhtes saaks täies ulatuses kohaldada üldist õigusraamistikku, nt avamere pakkumispiirkondade kindlaksmääramisega. Projekti ülesehituse ükskõik mis viisil muutmisel võetaks nõuetekohaselt arvesse erandiotsusega saavutatud majanduslikku tasakaalu. Sellise pikenduse taotlemise ja andmise üksikasjalikku menetlust kirjeldatakse punktis 5.5.3.

5.5.2.   Muud tingimused

Muud tingimused

| (96) | Seoses muude kehtestatavate tingimustega tuleb arvestada, et nõudes kauplemiseks kättesaadavaks tehtava miinimumvõimsuse suurendamist projekti puhul, mis ülejäänud osas jääb samaks, võib nendel tundidel, mil Kriegers Flaki võrgu kaablite ülekandevõime on piiratud, uuesti tekkida probleem, mida erandiga soovitakse lahendada. Kui aga kaablite ülekandevõime ei ole piiratud, kohaldatakse igal juhul maksimeerimispõhimõtet, seega tuleb juba kättesaadavaks teha nii suur võimsus kui tehniliselt teostatav, kuni ülekandevõrgu kogu ülekandevõimsuseni. |
| --- | --- |

(96)

Seoses muude kehtestatavate tingimustega tuleb arvestada, et nõudes kauplemiseks kättesaadavaks tehtava miinimumvõimsuse suurendamist projekti puhul, mis ülejäänud osas jääb samaks, võib nendel tundidel, mil Kriegers Flaki võrgu kaablite ülekandevõime on piiratud, uuesti tekkida probleem, mida erandiga soovitakse lahendada. Kui aga kaablite ülekandevõime ei ole piiratud, kohaldatakse igal juhul maksimeerimispõhimõtet, seega tuleb juba kättesaadavaks teha nii suur võimsus kui tehniliselt teostatav, kuni ülekandevõrgu kogu ülekandevõimsuseni.

| (97) | Seda silmas pidades ei saa pikemas perspektiivis täielikult välistada võimalust suurendada kättesaadavaks tehtavat võimsust. Konkreetsemalt oli varasemates projektikavades veel ette nähtud täiendavate alalisvoolukaablite ehitus, kuid nendest plaanidest loobuti, kuna vajaminevate komponentide kulud oleksid olnud 2,5 korda suuremad (vt eespool põhjendused 40–42). Seega ei saa välistada, et selliseid investeeringuid võidakse edaspidi teha. Eeskätt nähti Kriegers Flaki võrgu toetuslepinguga ette võimalus integreerida Kriegers Flaki võrku üks Rootsi tuulepark ning pakuti välja, et sellises stsenaariumis on võimalik võimsust suurendada. |
| --- | --- |

(97)

Seda silmas pidades ei saa pikemas perspektiivis täielikult välistada võimalust suurendada kättesaadavaks tehtavat võimsust. Konkreetsemalt oli varasemates projektikavades veel ette nähtud täiendavate alalisvoolukaablite ehitus, kuid nendest plaanidest loobuti, kuna vajaminevate komponentide kulud oleksid olnud 2,5 korda suuremad (vt eespool põhjendused 40–42). Seega ei saa välistada, et selliseid investeeringuid võidakse edaspidi teha. Eeskätt nähti Kriegers Flaki võrgu toetuslepinguga ette võimalus integreerida Kriegers Flaki võrku üks Rootsi tuulepark ning pakuti välja, et sellises stsenaariumis on võimalik võimsust suurendada.

| (98) | Kui olemasoleva võrgu uuendamine või uute kaablite ehitamine ning seeläbi kauplemiseks kättesaadavaks tehtava võimsuse suurendamine on tehnoloogia arengut, uusi turusuundumusi või Kriegers Flaki läheduses asuvatesse uutesse tuuleparkidesse tehtud investeeringuid silmas pidades majanduslikult tasuv, võttes ühtlasi arvesse vajadust tagada Kriegers Flaki võrgu ja külgnevate võrkude talitluskindlus, on kõnealused investeeringud põhjendatud. Pikendustaotluste korral hindab komisjon ka asjaolu, kas selliseid investeeringuid lisavõimsusesse võib põhjendatult eeldada. |
| --- | --- |

(98)

Kui olemasoleva võrgu uuendamine või uute kaablite ehitamine ning seeläbi kauplemiseks kättesaadavaks tehtava võimsuse suurendamine on tehnoloogia arengut, uusi turusuundumusi või Kriegers Flaki läheduses asuvatesse uutesse tuuleparkidesse tehtud investeeringuid silmas pidades majanduslikult tasuv, võttes ühtlasi arvesse vajadust tagada Kriegers Flaki võrgu ja külgnevate võrkude talitluskindlus, on kõnealused investeeringud põhjendatud. Pikendustaotluste korral hindab komisjon ka asjaolu, kas selliseid investeeringuid lisavõimsusesse võib põhjendatult eeldada.

| (99) | Kui paindlikkusteenuste osutajad näitavad üles konkreetset huvi realiseerida Kriegers Flaki võrgus või selle läheduses projekte, mille raames võidakse kauplemiseks kättesaadavaks tehtavat võimsust suurendada paindlikkusteenuste kasutamisega (nt ülemäärase toodetud tuuleenergia salvestamine avamere akuseadmetes), kaaluvad neid investeeringuid nõuetekohaselt asjaomased riikide ametiasutused, kasutades võimalust suurendada kauplemiseks kättesaadavaks tehtava võimsuse mahtu elektrienergia määruse artikli 16 lõike 8 kohase miinimumtasemeni. |
| --- | --- |

(99)

Kui paindlikkusteenuste osutajad näitavad üles konkreetset huvi realiseerida Kriegers Flaki võrgus või selle läheduses projekte, mille raames võidakse kauplemiseks kättesaadavaks tehtavat võimsust suurendada paindlikkusteenuste kasutamisega (nt ülemäärase toodetud tuuleenergia salvestamine avamere akuseadmetes), kaaluvad neid investeeringuid nõuetekohaselt asjaomased riikide ametiasutused, kasutades võimalust suurendada kauplemiseks kättesaadavaks tehtava võimsuse mahtu elektrienergia määruse artikli 16 lõike 8 kohase miinimumtasemeni.

5.5.3.   Menetlus võimalike pikendustaotluste korral

Menetlus võimalike pikendustaotluste korral

| (100) | Selleks et komisjon saaks hinnata, kas erand on hübriidprojektide õigusraamistiku võimalikke edasisi selgitusi ja muudatusi arvesse võttes endiselt vajalik, teatavad riikide ametiasutused komisjonile piisavalt aegsasti enne erandi kehtivusaja lõppu sellest, kas nad peavad vajalikuks erandi kehtivust pikendada. Kui riikide ametiasutused soovivad taotleda käesoleva erandiotsuse kehtivuse pikendamist, esitavad nad ühise taotluse piisavalt aegsasti enne erandi kehtivusaja lõppu, et pikendamistaotlust oleks võimalik põhjalikult analüüsida ning et turuosalistele saaks varakult edastada teabe Kriegers Flaki edasise õigusraamistiku kohta. Selline taotlus peab igal juhul sisaldama kulude-tulude analüüsi, milles kirjeldatakse erandi mõju nii Kriegers Flaki võrgu kui ka piirkondlikul ja Euroopa tasandil ning võrreldakse vähemalt võimalusi säilitada erand kehtival kujul, suurendada kättesaadavaks tehtavat võimsust lisainvesteeringute abil ja kohaldada Kriegers Flaki võrgu suhtes täielikult avamere hübriidvarade üldist õigusraamistikku, nagu seda kohaldatakse pikendamistaotluse esitamise ajal. |
| --- | --- |

(100)

Selleks et komisjon saaks hinnata, kas erand on hübriidprojektide õigusraamistiku võimalikke edasisi selgitusi ja muudatusi arvesse võttes endiselt vajalik, teatavad riikide ametiasutused komisjonile piisavalt aegsasti enne erandi kehtivusaja lõppu sellest, kas nad peavad vajalikuks erandi kehtivust pikendada. Kui riikide ametiasutused soovivad taotleda käesoleva erandiotsuse kehtivuse pikendamist, esitavad nad ühise taotluse piisavalt aegsasti enne erandi kehtivusaja lõppu, et pikendamistaotlust oleks võimalik põhjalikult analüüsida ning et turuosalistele saaks varakult edastada teabe Kriegers Flaki edasise õigusraamistiku kohta. Selline taotlus peab igal juhul sisaldama kulude-tulude analüüsi, milles kirjeldatakse erandi mõju nii Kriegers Flaki võrgu kui ka piirkondlikul ja Euroopa tasandil ning võrreldakse vähemalt võimalusi säilitada erand kehtival kujul, suurendada kättesaadavaks tehtavat võimsust lisainvesteeringute abil ja kohaldada Kriegers Flaki võrgu suhtes täielikult avamere hübriidvarade üldist õigusraamistikku, nagu seda kohaldatakse pikendamistaotluse esitamise ajal.

| (101) | Pikendamistaotluse kohta otsuse tegemisel võtab komisjon alati nõuetekohaselt arvesse ühendatud tuuleparkide ja kaasatud võrguettevõtjate majanduslikke huve, ent ka erandi laiemat sotsiaal-majanduslikku mõju piirkondlikul ja Euroopa tasandil. Eeskätt määratakse läbivaatamisel kindlaks, kas Kriegers Flaki suhtes tuleks kohaldada laiemat hübriidvarade õigusraamistikku ning kuidas seda tuleks teha. |
| --- | --- |

(101)

Pikendamistaotluse kohta otsuse tegemisel võtab komisjon alati nõuetekohaselt arvesse ühendatud tuuleparkide ja kaasatud võrguettevõtjate majanduslikke huve, ent ka erandi laiemat sotsiaal-majanduslikku mõju piirkondlikul ja Euroopa tasandil. Eeskätt määratakse läbivaatamisel kindlaks, kas Kriegers Flaki suhtes tuleks kohaldada laiemat hübriidvarade õigusraamistikku ning kuidas seda tuleks teha.

| (102) | Selleks et võtta piisaval määral arvesse õigusraamistikus tehtavaid muudatusi ning ka tehnoloogia arengut ja turusuundumusi, peaksid võimalikud pikendused (kui need heaks kiidetakse) olema ajaliselt piiratud. |
| --- | --- |

(102)

Selleks et võtta piisaval määral arvesse õigusraamistikus tehtavaid muudatusi ning ka tehnoloogia arengut ja turusuundumusi, peaksid võimalikud pikendused (kui need heaks kiidetakse) olema ajaliselt piiratud.

| (103) | Kui komisjon järeldab, et pikenduse võimaldamiseks tuleb teha muudatusi käesolevas otsuses kirjeldatud regulatiivses lähenemisviisis või et konkurentsi suurendamiseks või turgude lõimimiseks on vaja kehtestada muid tingimusi, tagatakse piisav aeg nende rakendamiseks ning ühtlasi teavitatakse turuosalisi piisavalt aegsasti sellest, et kättesaadavaks tehtava piiriülese võimsuse mahtu võidakse muuta, |
| --- | --- |

(103)

Kui komisjon järeldab, et pikenduse võimaldamiseks tuleb teha muudatusi käesolevas otsuses kirjeldatud regulatiivses lähenemisviisis või et konkurentsi suurendamiseks või turgude lõimimiseks on vaja kehtestada muid tingimusi, tagatakse piisav aeg nende rakendamiseks ning ühtlasi teavitatakse turuosalisi piisavalt aegsasti sellest, et kättesaadavaks tehtava piiriülese võimsuse mahtu võidakse muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Projekti „Kriegers Flak Combined Grid Facility“ korral tehakse erand määruse (EL) 2019/943 artikli 16 lõike 8 sätetest. Arvutamisel, kas piirkonnaüleseks kauplemiseks kättesaadavaks tehtava võimsuse miinimumtase on saavutatud, võetakse vastava miinimumvõimsuse arvutamisel ülekandevõimsuse kogumahu asemel aluseks jääkvõimsus pärast seda, kui maha on arvatud võimsus, mis on vajalik Kriegers Flak Combined Grid Facility võrku ühendatud tuuleparkide järgmise päeva turu jaoks prognoositava elektritoodangu transportimiseks asjaomastesse riikide maismaavõrkudesse.

Määruse (EL) 2019/943 artikli 16 lõiget 1 kohaldatakse jätkuvalt täies ulatuses ning turuosalistele tehakse kättesaadavaks Kriegers Flak Combined Grid Facility ja Kriegers Flak Combined Grid Facility piiriülese võimsuse poolt mõjutatud ülekandevõrkude maksimumvõimsus kuni Kriegers Flak Combined Grid Facility võrgu koguvõimsuseni, kusjuures järgitakse võrgu talitluskindlusega seotud ohutusnorme.

Artikkel 2

Artikli 1 kohane erand hõlmab kõiki viiteid määruse (EL) 2019/943 artikli 16 lõike 8 alusel kauplemiseks kättesaadavaks tehtavale miinimumvõimsusele nii määruses (EL) 2019/943 kui ka sellel määrusel põhinevates komisjoni määrustes.

Artikkel 3

Artikli 1 kohast erandit kohaldatakse kümne aasta jooksul alates komisjoni otsuse vastuvõtmisest. Komisjon võib seda ajavahemikku artikli 4 kohaselt pikendada. Erandi kogu kehtivusaeg koos võimalike pikendustega ei tohi kesta kauem kui 25 aastat.

Kui ühes Kriegers Flak Combined Grid Facility võrku ühendatud kolmest tuulepargist peatatakse talitlus muul põhjusel kui plaanilisteks hooldustöödeks või piiratud kestusega remonditöödeks või selle puhul tehakse olulisi muudatusi, ei arvata selle tuulepargi prognoositavat elektritoodangut enam artikli 1 alusel maha, mis tähendab, et võrkudevahelise ühenduse kaudu kauplemiseks kättesaadavaks tehtav võimsus on suurem. Arvesse ei võeta madalate turuhindade või võrguettevõtjate juhiste tõttu tekkinud tootmiskatkestusi. Muudatus loetakse oluliseks vähemalt siis, kui vaja on uut ühendamislepingut või kui tuulepargi tootmisvõimsust suurendatakse enam kui 5 % võrra.

Artikkel 4

Taani ja Saksamaa ametiasutused võivad komisjonilt taotleda erandi artikli 3 kohase kehtivusaja pikendamist. Selline taotlus esitatakse piisavalt aegsasti enne erandi kehtivusaja lõppu. Erandi kehtivusaja pikendamise taotlus sisaldab erandi puhul valitud regulatiivse lähenemisviisi kulude-tulude analüüsi, sealhulgas kvantitatiivset analüüsi. Samuti analüüsitakse selles võimalikke alternatiivseid lahendusi, eeskätt võimalust kohaldada Kriegers Flak Combined Grid Facility suhtes vastaval ajal kehtivat üldist avamere hübriidvarade õigusraamistikku, luua Kriegers Flak Combined Grid Facility jaoks eraldiseisev avamere pakkumispiirkond ja/või teha lisainvesteeringuid kättesaadavaks tehtava ülekandevõimsuse suurendamiseks. Kui komisjon järeldab pärast pikendamistaotluse saamist, et käesolevas otsuses kirjeldatud regulatiivses lähenemisviisis tuleb teha muudatusi või et konkurentsi suurendamiseks või turgude lõimimiseks on vaja kehtestada muid tingimusi, tagatakse piisav aeg nende rakendamiseks ning ühtlasi teavitatakse turuosalisi piisavalt aegsasti sellest, et kättesaadavaks tehtava piiriülese võimsuse mahtu võidakse muuta.

Artikkel 5

Kui paindlikkusteenuste osutajad näitavad üles konkreetset huvi realiseerida projekte, mille raames võidakse Kriegers Flak Combined Grid Facility võrgus kauplemiseks kättesaadavaks tehtavat võimsust suurendada paindlikkusteenuste kasutamisega, kaaluvad Taani ja Saksamaa ametiasutused neid investeeringuid nõuetekohaselt, kasutades võimalust suurendada kauplemiseks kättesaadavaks tehtava võimsuse mahtu elektrienergia määruse artikli 16 lõike 8 kohase miinimumtasemeni. Kui sellisteks investeeringuteks tehakse ettepanek, kuid projektis „Kriegers Flak Combined Grid Facility“ ei ole neid võimalik teha, teatavad riikide ametiasutused sellest komisjonile.

Artikkel 6

Käesolev otsus on adresseeritud Taani Kuningriigile ja Saksamaa Liitvabariigile.

Brüssel, 11. november 2020

Komisjoni nimel

Kadri SIMSON

komisjoni liige

---

(1)  
  ELT L 158, 14.6.2019, lk 54.

1

(2)  https://ec.europa.eu/energy/sites/ener/files/documents/derogation_decisions2020v1.pdf.

2

(3)  Komisjoni 14. oktoobri 2013. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1391/2013, millega muudetakse seoses ELi ühishuviprojektide loendiga Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 347/2013 üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta (ELT L 349, 21.12.2013, lk 28).

3

(4)  Vt ACERi 7. veebruari 2020. aasta otsus nr 6/2020, milles käsitletakse Hansa võimsusarvutusala reguleerivate asutuste taotlust pikendada tähtaega pikkade ajavahemike võimsuse arvutamise metoodikas kokkuleppele jõudmiseks, https://www.acer.europa.eu/Official_documents/Acts_of_the_Agency/Individual%20decisions/ACER%20Decision%2006-2020%20on%20extension%20Hansa_LT_CCM.pdf.

4

(5)  Komisjoni 24. juuli 2015. aasta määrus (EL) 2015/1222, millega kehtestatakse võimsuse jaotamise ja ülekoormuse juhtimise suunised (ELT L 197, 25.7.2015, lk 24).

5

(6)  Komisjoni 26. septembri 2016. aasta määrus (EL) 2016/1719, millega kehtestatakse võimsuse jaotamise forvardturu eeskiri (ELT L 259, 27.9.2016, lk 42).

6

(7)  Komisjoni 23. novembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2195, millega kehtestatakse elektrisüsteemi tasakaalustamise eeskiri (ELT L 312, 28.11.2017, lk 6).

7

(8)  Vt komisjoni 14. augusti 2014. aasta otsus 2014/536/EL, millega tehakse Kreeka Vabariigile erand Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/72/EÜ teatavatest sätetest (ELT L 248, 22.8.2014, lk 12).

8

(9)  Vt komisjoni 20. detsembri 2004. aasta otsus 2004/920/EÜ, millega tehakse Assoori saarestiku suhtes erand Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/54/EÜ mõningatest sätetest (ELT L 389, 30.12.2004, lk 31); komisjoni 23. mai 2006. aasta otsus 2006/375/EÜ, millega tehakse Madeira saarestiku puhul erand teatavatest direktiivi 2003/54/EÜ sätetest (ELT L 142, 30.5.2006, lk 35); komisjoni 25. septembri 2006. aasta otsus 2006/653/EÜ, millega Küprose Vabariigile tehakse erand Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/54/EÜ teatavatest sätetest (ELT L 270, 29.9.2006, lk 72); komisjoni 28. novembri 2006. aasta otsus 2006/859/EÜ, millega Maltale tehakse erand Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/54/EÜ teatavatest sätetest (ELT L 332, 30.11.2006, lk 32), ning komisjoni 14. augusti 2014. aasta otsus 2014/536/EL, millega tehakse Kreeka Vabariigile erand Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/72/EÜ teatavatest sätetest (ELT L 248, 22.8.2014, lk 12).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. detsembri 1996. aasta direktiiv 96/92/EÜ elektri siseturu ühiseeskirjade kohta (ELT L 27, 30.1.1997, lk 20).

10

(11)  Vt nt otsus 2014/536/EL, kus osutatakse, et saartel on elektritootmine kulukam, kuigi hinnad peavad õigusaktide kohaselt olema samad mis maismaal.

11

(12)  50Hertzi 9. mai 2014. aasta ettekanne Euroopa Komisjonile, 3. slaid.

12

(13)  Lähtudes Saksamaa ja Taani ametiasutuste 11. septembril 2020 esitatud teabest, saab võimsuse näitajaid võrrelda järgmiselt: kui Saksamaa ja Taani avamere tuuleparkides kasutataks võimsust samal määral, oleks Saksamaal kättesaadavaks tehtav ülekandevõimsus esialgse projektikavandi korral varieerunud 600 MW-st (tuuleenergia tootmiseta) hinnanguliselt 855 MW-ni (kui tuuleenergia tootmine moodustaks ligikaudu 50 % vastavast ülesseatud võimsusest) ning seejärel hinnanguliselt 855 MW-st 661 MW-ni (tuuleenergia tootmine maksimumvõimsusel); muudetud projektikavandi korral oleks see varieerunud 400 MW-st (tuuleenergia tootmiseta) 61 MW-ni (tuuleenergia tootmisel).

13

Taani turul kättesaadavaks tehtav ülekandevõimsus oleks esialgse projektikavandi korral varieerunud 600 MW-st (tuuleenergia tootmiseta) 0 MW-ni (tootmine maksimumvõimsusel), samas kui muudetud projektikavandi korral oleks see olnud 400 MW (kui tuuleenergia toodang moodustaks 0–33 %) ja seejärel oleks see varieerunud 400 MW-st 61 MW-ni (tuuleenergia tootmine maksimumvõimsusel).

(14)  Vt komisjoni 7. detsembri 2018. aasta otsus juhtumi AT.40461 kohta – DE/DK võrkudevaheline ühendus, https://ec.europa.eu/competition/antitrust/cases/dec_docs/40461/40461_461_3.pdf.

14

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 140, 5.6.2009, lk 16).

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 714/2009 võrkudele juurdepääsu tingimuste kohta piiriüleses elektrikaubanduses ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1228/2003 (ELT L 211, 14.8.2009, lk 15).

16

(17)  https://ec.europa.eu/competition/antitrust/cases/dec_docs/39351/39351_1223_4.pdf.

17

(18)  https://ec.europa.eu/competition/antitrust/cases/dec_docs/40461/40461_461_3.pdf.

18

(19)  Punkt 16, risk 7.

19

(20)  Konsultatsioonil juhtisid sidusrühmad eelkõige tähelepanu võimalusele luua projekti jaoks avamere pakkumispiirkond.

20

---

| 17.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 426/54 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 426/54

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2020/2124

9. detsember 2020,

millega jäetakse andmata liidu luba biotsiidiperele „Contec Hydrogen Peroxide“

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 8394 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist, (1) eriti selle artikli 44 lõike 5 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 25. jaanuaril 2017 esitas ettevõtja Contec Cleanroom (UK) Ltd. määruse (EL) nr 528/2012 artikli 43 lõike 1 kohase loataotluse biotsiidipere jaoks, mille nimi on „Contec Hydrogen Peroxide“ ja mis kuulub kõnealuse määruse V lisas kirjeldatud tooteliiki 2, ja lisas kirjaliku kinnituse selle kohta, et Ühendkuningriigi pädev asutus on nõustunud taotlust hindama. Ettevõtja Contec Europe võttis seoses Ühendkuningriigi väljaastumisega Euroopa Liidust 25. märtsil 2019 protsessi üle kui tulevane loa hoidja ning Sloveenia pädev asutus nõustus võtma üle taotlust hindava pädeva asutuse ülesanded alates 1. veebruarist 2020. Taotlus registreeriti biotsiidiregistris registrinumbriga BC-GN057178-26. |
| --- | --- |

(1)

25. jaanuaril 2017 esitas ettevõtja Contec Cleanroom (UK) Ltd. määruse (EL) nr 528/2012 artikli 43 lõike 1 kohase loataotluse biotsiidipere jaoks, mille nimi on „Contec Hydrogen Peroxide“ ja mis kuulub kõnealuse määruse V lisas kirjeldatud tooteliiki 2, ja lisas kirjaliku kinnituse selle kohta, et Ühendkuningriigi pädev asutus on nõustunud taotlust hindama. Ettevõtja Contec Europe võttis seoses Ühendkuningriigi väljaastumisega Euroopa Liidust 25. märtsil 2019 protsessi üle kui tulevane loa hoidja ning Sloveenia pädev asutus nõustus võtma üle taotlust hindava pädeva asutuse ülesanded alates 1. veebruarist 2020. Taotlus registreeriti biotsiidiregistris registrinumbriga BC-GN057178-26.

| (2) | „Contec Hydrogen Peroxide“ sisaldab toimeainena vesinikperoksiidi, mis on lisatud määruse (EL) nr 528/2012 artikli 9 lõikes 2 osutatud liidu heakskiidetud toimeainete nimekirja. |
| --- | --- |

(2)

„Contec Hydrogen Peroxide“ sisaldab toimeainena vesinikperoksiidi, mis on lisatud määruse (EL) nr 528/2012 artikli 9 lõikes 2 osutatud liidu heakskiidetud toimeainete nimekirja.

| (3) | 28. augustil 2019 esitas hindav pädev asutus määruse (EL) nr 528/2012 artikli 44 lõike 1 kohaselt hindamisaruande ja oma järeldused Euroopa Kemikaaliametile (edaspidi „kemikaaliamet“). |
| --- | --- |

(3)

28. augustil 2019 esitas hindav pädev asutus määruse (EL) nr 528/2012 artikli 44 lõike 1 kohaselt hindamisaruande ja oma järeldused Euroopa Kemikaaliametile (edaspidi „kemikaaliamet“).

| (4) | 7. aprillil 2020 esitas kemikaaliamet määruse (EL) nr 528/2012 artikli 44 lõike 3 kohaselt komisjonile arvamuse (2) biotsiidipere „Contec Hydrogen Peroxide“ kohta. |
| --- | --- |

(4)

7. aprillil 2020 esitas kemikaaliamet määruse (EL) nr 528/2012 artikli 44 lõike 3 kohaselt komisjonile arvamuse (2) biotsiidipere „Contec Hydrogen Peroxide“ kohta.

| (5) | Arvamuses järeldatakse, et „Contec Hydrogen Peroxide“ on küll biotsiidipere määruse (EL) nr 528/2012 artikli 3 lõike 1 punkti s tähenduses, kuid see ei vasta kõnealuse määruse artikli 19 lõike 1 punkti b alapunktis i sätestatud tingimusele. |
| --- | --- |

(5)

Arvamuses järeldatakse, et „Contec Hydrogen Peroxide“ on küll biotsiidipere määruse (EL) nr 528/2012 artikli 3 lõike 1 punkti s tähenduses, kuid see ei vasta kõnealuse määruse artikli 19 lõike 1 punkti b alapunktis i sätestatud tingimusele.

| (6) | Kemikaaliameti arvamuse kohaselt ei ole taotleja tõendanud, et „Contec Hydrogen Peroxide“ on piisavalt tõhus, kuna esitatud tõhususuuringutes esines vastuolusid ning ei olnud tõestatud, et kõik nõuetekohased kriteeriumid on täidetud. |
| --- | --- |

(6)

Kemikaaliameti arvamuse kohaselt ei ole taotleja tõendanud, et „Contec Hydrogen Peroxide“ on piisavalt tõhus, kuna esitatud tõhususuuringutes esines vastuolusid ning ei olnud tõestatud, et kõik nõuetekohased kriteeriumid on täidetud.

| (7) | Komisjon on kemikaaliametiga samal arvamusel ning leiab seega, et on asjakohane jätta biotsiidipere „Contec Hydrogen Peroxide“ jaoks liidu luba andmata. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon on kemikaaliametiga samal arvamusel ning leiab seega, et on asjakohane jätta biotsiidipere „Contec Hydrogen Peroxide“ jaoks liidu luba andmata.

| (8) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ettevõtjale Contec Europe ei anta liidu luba biotsiidipere „Contec Hydrogen Peroxide“ turul kättesaadavaks tegemiseks ja kasutamiseks.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud ettevõtjale Contec Europe, Zl du Prat, Avenue Paul Dupleix, 56000 Vannes, Prantsusmaa.

Brüssel, 9. detsember 2020

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.

1

(2)  ECHA opinion on the Union authorisation of the biocidal product family „Contec Hydrogen Peroxide“, ECHA/BPC/248/2020, adopted on 5 March 2020 (ECHA arvamus biotsiidiperele „Contec Hydrogen Peroxide“ liidu loa andmise kohta, ECHA/BPC/248/2020, vastu võetud 5. märtsil 2020), https://echa.europa.eu/bpc-opinions-on-union-authorisation.

2

---

| 17.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 426/56 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 426/56

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2020/2125,

16. detsember 2020,

millega tunnustatakse Nunavuti valitsust asutusena, kellel on lubatud välja anda dokumente, millega hülgetoodete liidu turule laskmise korral tõendatakse vastavust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1007/2009

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1007/2009 hülgetoodetega kauplemise kohta, (1) eriti selle artikli 3 lõike 1a teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 1007/2009 on kehtestatud ühtlustatud eeskirjad hülgetoodete turule laskmise kohta liidus. Kõnealuse määruse artikli 3 lõikes 1 on sätestatud selliste hülgetoodete turule laskmise tingimused, mis on saadud inuittide või teiste põlisrahvaste kogukondade poolt jahil kütitud hüljestest. Hülgetoodete turule laskmisel peab nendega kaasas olema dokument, millega tõendatakse määruse (EÜ) nr 1007/2009 artikli 3 lõikes 1 sätestatud tingimuste täitmist ning mille on välja andnud komisjoni poolt selleks tunnustatud asutus. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 1007/2009 on kehtestatud ühtlustatud eeskirjad hülgetoodete turule laskmise kohta liidus. Kõnealuse määruse artikli 3 lõikes 1 on sätestatud selliste hülgetoodete turule laskmise tingimused, mis on saadud inuittide või teiste põlisrahvaste kogukondade poolt jahil kütitud hüljestest. Hülgetoodete turule laskmisel peab nendega kaasas olema dokument, millega tõendatakse määruse (EÜ) nr 1007/2009 artikli 3 lõikes 1 sätestatud tingimuste täitmist ning mille on välja andnud komisjoni poolt selleks tunnustatud asutus.

| (2) | Otsusega C(2015) 5253 (2) tunnustas komisjon Nunavuti valitsuse keskkonnaministeeriumi asutusena, kellel on lubatud välja anda dokumente, millega tõendatakse määruse (EÜ) nr 1007/2009 artikli 3 lõikes 1 sätestatud tingimuste täitmist hülgetoodete liidu turule laskmise korral. |
| --- | --- |

(2)

Otsusega C(2015) 5253 (2) tunnustas komisjon Nunavuti valitsuse keskkonnaministeeriumi asutusena, kellel on lubatud välja anda dokumente, millega tõendatakse määruse (EÜ) nr 1007/2009 artikli 3 lõikes 1 sätestatud tingimuste täitmist hülgetoodete liidu turule laskmise korral.

| (3) | Kuna määrust (EÜ) nr 1007/2009 muudeti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2015/1775 (3) ja komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/1850, (4) võttis komisjon lisaks otsusele C(2015) 5253 vastu otsuse C(2015) 7273 (5). |
| --- | --- |

(3)

Kuna määrust (EÜ) nr 1007/2009 muudeti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2015/1775 (3) ja komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/1850, (4) võttis komisjon lisaks otsusele C(2015) 5253 vastu otsuse C(2015) 7273 (5).

| (4) | Komisjon sai 4. augustil 2020 Nunavuti majandusarengu ja transpordi ministeeriumilt 22. aprilli 2020 aasta kuupäeva kandva kirja, milles paluti Nunavuti valituses tehtud ümberkorralduste kajastamise eesmärgil muuta asjaomase tunnustatud asutuse nime. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon sai 4. augustil 2020 Nunavuti majandusarengu ja transpordi ministeeriumilt 22. aprilli 2020 aasta kuupäeva kandva kirja, milles paluti Nunavuti valituses tehtud ümberkorralduste kajastamise eesmärgil muuta asjaomase tunnustatud asutuse nime.

| (5) | Nunavuti majandusarengu ja transpordi ministeerium palus, et nimi „Nunavuti valitsuse keskkonnaministeerium“ muudetakse nimeks „Nunavuti valitsus“. |
| --- | --- |

(5)

Nunavuti majandusarengu ja transpordi ministeerium palus, et nimi „Nunavuti valitsuse keskkonnaministeerium“ muudetakse nimeks „Nunavuti valitsus“.

| (6) | Nunavuti majandusarengu ja transpordi ministeerium selgitas, et nime muutmine ei mõjuta ega muuda tunnustatud asutuse ülesandeid ega rolli. |
| --- | --- |

(6)

Nunavuti majandusarengu ja transpordi ministeerium selgitas, et nime muutmine ei mõjuta ega muuda tunnustatud asutuse ülesandeid ega rolli.

| (7) | Asutus „Nunavuti valitsus“ vastab tunnustatud asutusele kehtestatud nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1007/2009 artikli 3 lõikes 1a ja rakendusmääruse (EL) 2015/1850 artikli 3 lõikes 1. |
| --- | --- |

(7)

Asutus „Nunavuti valitsus“ vastab tunnustatud asutusele kehtestatud nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1007/2009 artikli 3 lõikes 1a ja rakendusmääruse (EL) 2015/1850 artikli 3 lõikes 1.

| (8) | Seega on asjakohane tunnustada asutust „Nunavuti valitsus“ asutusena, kellel on lubatud välja anda dokumente, millega tõendatakse määruse (EÜ) nr 1007/2009 artikli 3 lõikes 1 sätestatud tingimuste täitmist, |
| --- | --- |

(8)

Seega on asjakohane tunnustada asutust „Nunavuti valitsus“ asutusena, kellel on lubatud välja anda dokumente, millega tõendatakse määruse (EÜ) nr 1007/2009 artikli 3 lõikes 1 sätestatud tingimuste täitmist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Asutust „Nunavuti valitsus“ tunnustatakse asutusena, kellel on lubatud välja anda dokumente, millega tõendatakse määruse (EÜ) nr 1007/2009 artikli 3 lõikes 1 sätestatud tingimuste täitmist.

Artikkel 2

Otsused C(2015) 5253 ja C(2015) 7273 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 16. detsember 2020

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 286, 31.10.2009, lk 36.

1

(2)  Komisjoni 30. juuli 2015. aasta otsus C(2015) 5253, millega Nunavuti valitsuse keskkonnaministeeriumi tunnustatakse komisjoni 10. augusti 2010. aasta määruse (EL) nr 737/2010 (millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1007/2009 (hülgetoodetega kauplemise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 6 tähenduses.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. oktoobri 2015. aasta määrus (EL) 2015/1775, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1007/2009 hülgetoodetega kauplemise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EL) nr 737/2010 (ELT L 262, 7.10.2015, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 13. oktoobri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/1850, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1007/2009 (hülgetoodetega kauplemise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 271, 16.10.2015, lk 1).

4

(5)  Komisjoni 26. oktoobri 2015. aasta otsus C(2015) 7273, millega Nunavuti valitsuse keskkonnaministeeriumi tunnustatakse komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/1850 (millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1007/2009 (hülgetoodetega kauplemise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 3 tähenduses.

5

---

| 17.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 426/58 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 426/58

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2020/2126,

16. detsember 2020,

milles määratakse kindlaks liikmesriikidele aastaks eraldatud heitkogused ajavahemikul 2021–2030 vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/842

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrust (EL) 2018/842, milles käsitletakse liikmesriikide kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heidet aastatel 2021–2030, millega panustatakse kliimameetmetesse, et täita Pariisi kokkuleppega võetud kohustused, ning millega muudetakse määrust (EL) nr 525/2013, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Selleks et määrata ajavahemikuks 2021–2030 kindlaks liikmesriikidele aastaks eraldatud heitkogused määruse (EL) 2018/842 kohaldamisalasse kuuluvates sektorites, peavad asjakohased arvutused põhinema kõige täpsematel kättesaadavatel andmetel. Seepärast on määruse (EL) 2018/842 kohaldamisalasse kuuluv kasvuhoonegaaside koguheide, mille kohta liikmesriigid esitasid komisjonile andmed 2020. aastal vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 525/2013 (2) artiklile 7, määratud kindlaks pärast põhjalikku ülevaatust. Kõnealuse andmete ülevaatuse tegi Euroopa Keskkonnaameti abiga komisjon kooskõlas määruse (EL) nr 525/2013 artikli 19 lõikega 1 ning need andmed kujutavad endast määruse (EL) 2018/842 artikli 4 lõike 3 kohaseid kasvuhoonegaaside heite läbivaadatud andmeid 2005. aasta ja 2016.–2018. aasta kohta. |
| --- | --- |

(1)

Selleks et määrata ajavahemikuks 2021–2030 kindlaks liikmesriikidele aastaks eraldatud heitkogused määruse (EL) 2018/842 kohaldamisalasse kuuluvates sektorites, peavad asjakohased arvutused põhinema kõige täpsematel kättesaadavatel andmetel. Seepärast on määruse (EL) 2018/842 kohaldamisalasse kuuluv kasvuhoonegaaside koguheide, mille kohta liikmesriigid esitasid komisjonile andmed 2020. aastal vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 525/2013 (2) artiklile 7, määratud kindlaks pärast põhjalikku ülevaatust. Kõnealuse andmete ülevaatuse tegi Euroopa Keskkonnaameti abiga komisjon kooskõlas määruse (EL) nr 525/2013 artikli 19 lõikega 1 ning need andmed kujutavad endast määruse (EL) 2018/842 artikli 4 lõike 3 kohaseid kasvuhoonegaaside heite läbivaadatud andmeid 2005. aasta ja 2016.–2018. aasta kohta.

| (2) | Sama täpseid andmeid kui ülevaadatud inventuuriandmed on vaja seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ (3) (millega luuakse liidus kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguse ühikutega kauplemise süsteem (edaspidi „ELi HKS“)) kohaldamisalasse kuuluvate paiksete käitiste kasvuhoonegaaside heitkogustega, sellisena nagu need esinevad kõnealuste käitiste tõendatud heitkoguste liidu registris (edaspidi „register“). Selles ulatuses, mis registris olevad ELi HKSi 2005. aasta heitkogused ei vasta direktiivi 2003/87/EÜ või määruse (EL) 2018/842 praegusele kohaldamisalale, kasutatakse heitkoguste kohta täiendavate andmete esitamiseks asjakohaseid komisjoni otsuseid, (4) mis on vastu võetud vastavalt direktiivile 2003/87/EÜ või Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusele nr 406/2009/EÜ, (5) samuti riiklikke lubatud heitkoguse ühikute jaotuskavasid ning komisjoni ja asjaomaste liikmesriikide vahelist ametlikku kirjavahetust. |
| --- | --- |

(2)

Sama täpseid andmeid kui ülevaadatud inventuuriandmed on vaja seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ (3) (millega luuakse liidus kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguse ühikutega kauplemise süsteem (edaspidi „ELi HKS“)) kohaldamisalasse kuuluvate paiksete käitiste kasvuhoonegaaside heitkogustega, sellisena nagu need esinevad kõnealuste käitiste tõendatud heitkoguste liidu registris (edaspidi „register“). Selles ulatuses, mis registris olevad ELi HKSi 2005. aasta heitkogused ei vasta direktiivi 2003/87/EÜ või määruse (EL) 2018/842 praegusele kohaldamisalale, kasutatakse heitkoguste kohta täiendavate andmete esitamiseks asjakohaseid komisjoni otsuseid, (4) mis on vastu võetud vastavalt direktiivile 2003/87/EÜ või Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusele nr 406/2009/EÜ, (5) samuti riiklikke lubatud heitkoguse ühikute jaotuskavasid ning komisjoni ja asjaomaste liikmesriikide vahelist ametlikku kirjavahetust.

| (3) | Selleks et tagada kindlaksmääratud, aastaks eraldatud heitkoguste kooskõla ajavahemiku 2021–2030 iga aasta kohta esitatavate kasvuhoonegaaside heitkogustega, tuleb liikmesriikide aastaks eraldatud heitkogused arvutada CO2-ekvivalendina, kasutades samu globaalse soojendamise potentsiaali väärtusi, nimelt valitsustevahelise kliimamuutuste rühma viiendas hindamisaruandes ja komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2020/1044 (6) lisas esitatud väärtusi. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et tagada kindlaksmääratud, aastaks eraldatud heitkoguste kooskõla ajavahemiku 2021–2030 iga aasta kohta esitatavate kasvuhoonegaaside heitkogustega, tuleb liikmesriikide aastaks eraldatud heitkogused arvutada CO2-ekvivalendina, kasutades samu globaalse soojendamise potentsiaali väärtusi, nimelt valitsustevahelise kliimamuutuste rühma viiendas hindamisaruandes ja komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2020/1044 (6) lisas esitatud väärtusi.

| (4) | Selleks, et arvutada igale liikmesriigile 2030. aastaks eraldatud heitkogus, mis on kooskõlas määruse (EL) 2018/842 I lisas sätestatud kasvuhoonegaaside heite vähendamisega 2030. aastal võrreldes 2005. aastaga, kasutatakse viieastmelist metoodikat. |
| --- | --- |

(4)

Selleks, et arvutada igale liikmesriigile 2030. aastaks eraldatud heitkogus, mis on kooskõlas määruse (EL) 2018/842 I lisas sätestatud kasvuhoonegaaside heite vähendamisega 2030. aastal võrreldes 2005. aastaga, kasutatakse viieastmelist metoodikat.

| (5) | Esiteks määratakse kindlaks 2005. aasta kasvuhoonegaaside heitkogus. Direktiivi 2003/87/EÜ kohaldamisalasse kuuluvate 2005. aastal tegutsenud paiksete käitiste kasvuhoonegaaside heitkogus lahutatakse 2005. aasta kasvuhoonegaaside ülevaadatud koguheitest. Nende liikmesriikide puhul, kes hakkasid ELi HKSis osalema pärast 2005. aastat, kasutatakse otsuses 2013/162/EL kindlaks määratud 2005. aasta heitkoguseid. Selleks, et võtta arvesse direktiivi 2003/87/EÜ kohaldamisala laiendamist 2013. aastal, arvutatakse 2020. aastaks eraldatud heitkoguse vastava kohanduse, mis on kooskõlas komisjoni otsusega nr 406/2009/EÜ ja sätestatud rakendusotsuses 2013/634/EL, 2005. aasta ekvivalentväärtus. Vastavalt määruse (EL) 2018/842 artikli 10 lõike 1 punktile a kajastab arvutus ka käitiste hõlmatuse muutumist aastatel 2005–2012 samamoodi, nagu on sätestatud otsuses (EL) 2017/1471. |
| --- | --- |

(5)

Esiteks määratakse kindlaks 2005. aasta kasvuhoonegaaside heitkogus. Direktiivi 2003/87/EÜ kohaldamisalasse kuuluvate 2005. aastal tegutsenud paiksete käitiste kasvuhoonegaaside heitkogus lahutatakse 2005. aasta kasvuhoonegaaside ülevaadatud koguheitest. Nende liikmesriikide puhul, kes hakkasid ELi HKSis osalema pärast 2005. aastat, kasutatakse otsuses 2013/162/EL kindlaks määratud 2005. aasta heitkoguseid. Selleks, et võtta arvesse direktiivi 2003/87/EÜ kohaldamisala laiendamist 2013. aastal, arvutatakse 2020. aastaks eraldatud heitkoguse vastava kohanduse, mis on kooskõlas komisjoni otsusega nr 406/2009/EÜ ja sätestatud rakendusotsuses 2013/634/EL, 2005. aasta ekvivalentväärtus. Vastavalt määruse (EL) 2018/842 artikli 10 lõike 1 punktile a kajastab arvutus ka käitiste hõlmatuse muutumist aastatel 2005–2012 samamoodi, nagu on sätestatud otsuses (EL) 2017/1471.

| (6) | Teiseks arvutatakse igale liikmesriigile 2030. aastaks eraldatud heitkogus, kohaldades arvutatud 2005. aasta heitkoguse suhtes määruse (EL) 2018/842 I lisas sätestatud protsendimäära. |
| --- | --- |

(6)

Teiseks arvutatakse igale liikmesriigile 2030. aastaks eraldatud heitkogus, kohaldades arvutatud 2005. aasta heitkoguse suhtes määruse (EL) 2018/842 I lisas sätestatud protsendimäära.

| (7) | Kolmandaks arvutatakse iga liikmesriigi kohta määruse (EL) 2018/842 kohaldamisalasse kuuluv keskmine kasvuhoonegaaside heitkogus aastatel 2016, 2017 ja 2018, milleks lahutatakse asjaomase liikmesriigi direktiivi 2003/87/EÜ kohaldamisalasse kuuluvate paiksete käitiste keskmine kasvuhoonegaaside tõendatud heitkogus aastatel 2016, 2017 ja 2018 ning riigisisese lennunduse CO2 heide liikmesriigi ülevaadatud keskmisest kasvuhoonegaaside koguheitest aastatel 2016, 2017 ja 2018. |
| --- | --- |

(7)

Kolmandaks arvutatakse iga liikmesriigi kohta määruse (EL) 2018/842 kohaldamisalasse kuuluv keskmine kasvuhoonegaaside heitkogus aastatel 2016, 2017 ja 2018, milleks lahutatakse asjaomase liikmesriigi direktiivi 2003/87/EÜ kohaldamisalasse kuuluvate paiksete käitiste keskmine kasvuhoonegaaside tõendatud heitkogus aastatel 2016, 2017 ja 2018 ning riigisisese lennunduse CO2 heide liikmesriigi ülevaadatud keskmisest kasvuhoonegaaside koguheitest aastatel 2016, 2017 ja 2018.

| (8) | Neljandaks arvutatakse igale liikmesriigile aastateks 2021–2029 eraldatud heitkogused. Nende kindlaksmääramisel võetakse aluseks lineaarne trajektoor, mille alguspunktiks on aastate 2016, 2017 ja 2018 keskmine heitkogus ajahetkel, mis vastab viiele kaheteistkümnendikule ajavahemikust 2019–2020, ja lõpp-punktiks aastaks 2030 eraldatud heitkogus. Kreeka, Horvaatia ja Ungari lineaarse trajektoori alguspunktiks võetakse 2020. aasta, kuna selle tulemusena on kõnealuste liikmesriikide eraldised väiksemad. |
| --- | --- |

(8)

Neljandaks arvutatakse igale liikmesriigile aastateks 2021–2029 eraldatud heitkogused. Nende kindlaksmääramisel võetakse aluseks lineaarne trajektoor, mille alguspunktiks on aastate 2016, 2017 ja 2018 keskmine heitkogus ajahetkel, mis vastab viiele kaheteistkümnendikule ajavahemikust 2019–2020, ja lõpp-punktiks aastaks 2030 eraldatud heitkogus. Kreeka, Horvaatia ja Ungari lineaarse trajektoori alguspunktiks võetakse 2020. aasta, kuna selle tulemusena on kõnealuste liikmesriikide eraldised väiksemad.

| (9) | Lõpuks, aastaks eraldatud heitkoguste saadud väärtused kohandatakse. ELi HKSi lubatud heitkoguse ühikud, mis on seotud kasvuhoonegaaside heitega sellistest paiksetest käitistest, mis on direktiivi 2003/87/EÜ artikli 27 kohaselt ELi HKSist välja arvatud ja millest liikmesriigid on kõnealuse artikli kohaselt komisjonile teatanud, kuuluvad seega sellises ulatuses, mis need on alates 2021. aastast kõnealuse direktiivi kohaselt liidu heitkoguste piirmäärast välja jäetud, määruse (EL) 2018/842 kohaldamisalasse. Seejärel liidetakse piirmäärast mahaarvatud kogused asjaomaste liikmesriikide aastaks eraldatud heitkogustele ajavahemikuks 2021–2030. Määruse (EL) 2018/842 IV lisas esitatud kohandamise kogus lisatakse iga kõnealuses lisas loetletud liikmesriigi 2021. aastaks eraldatud heitkogusele. |
| --- | --- |

(9)

Lõpuks, aastaks eraldatud heitkoguste saadud väärtused kohandatakse. ELi HKSi lubatud heitkoguse ühikud, mis on seotud kasvuhoonegaaside heitega sellistest paiksetest käitistest, mis on direktiivi 2003/87/EÜ artikli 27 kohaselt ELi HKSist välja arvatud ja millest liikmesriigid on kõnealuse artikli kohaselt komisjonile teatanud, kuuluvad seega sellises ulatuses, mis need on alates 2021. aastast kõnealuse direktiivi kohaselt liidu heitkoguste piirmäärast välja jäetud, määruse (EL) 2018/842 kohaldamisalasse. Seejärel liidetakse piirmäärast mahaarvatud kogused asjaomaste liikmesriikide aastaks eraldatud heitkogustele ajavahemikuks 2021–2030. Määruse (EL) 2018/842 IV lisas esitatud kohandamise kogus lisatakse iga kõnealuses lisas loetletud liikmesriigi 2021. aastaks eraldatud heitkogusele.

| (10) | Selleks et määrata teatavate liikmesriikide puhul kindlaks maksimaalsed üldkogused, mida pärast ELi HKSi lubatud heitkoguse ühikute vähendamist võib võtta arvesse, hindamaks nõuete täitmist liikmesriigi poolt aastatel 2021–2030 vastavalt määruse (EL) 2018/842 artiklile 9, kohaldatakse 2005. aasta kasvuhoonegaaside arvutatud heitkoguse suhtes protsendimäärasid, millest liikmesriigid on teatanud vastavalt kõnealuse määruse artikli 6 lõikele 3. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et määrata teatavate liikmesriikide puhul kindlaks maksimaalsed üldkogused, mida pärast ELi HKSi lubatud heitkoguse ühikute vähendamist võib võtta arvesse, hindamaks nõuete täitmist liikmesriigi poolt aastatel 2021–2030 vastavalt määruse (EL) 2018/842 artiklile 9, kohaldatakse 2005. aasta kasvuhoonegaaside arvutatud heitkoguse suhtes protsendimäärasid, millest liikmesriigid on teatanud vastavalt kõnealuse määruse artikli 6 lõikele 3.

| (11) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kliimamuutuste komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kliimamuutuste komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) 2018/842 artikli 4 lõike 3 kohaseid iga liikmesriigi 2005. aasta kasvuhoonegaaside heitkoguseid kohaldatakse vastavalt käesoleva otsuse I lisale.

Artikkel 2

Määruse (EL) 2018/842 artikli 4 lõike 3 kohaselt igale liikmesriigile ajavahemiku 2021–2030 igaks aastaks eraldatud heitkoguseid, mida on kohandatud vastavalt kõnealuse määruse artiklile 10, kohaldatakse vastavalt käesoleva otsuse II lisale.

Artikkel 3

Määruse (EL) 2018/842 artikli 4 lõike 4 kohaseid üldkoguseid, mida võib arvesse võtta hindamaks kõnealuse määruse artikli 9 nõuete täitmist liikmesriigi poolt, kohaldatakse vastavalt käesoleva otsuse III lisale.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 16. detsember 2020

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 156, 19.6.2018, lk 26.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 525/2013 kasvuhoonegaaside heite seire- ja aruandlusmehhanismi ning kliimamuutusi käsitleva muu olulise siseriikliku ja liidu teabe esitamise kohta ning otsuse nr 280/2004/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 165, 18.6.2013, lk 13).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/87/EÜ, millega luuakse liidus kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguse ühikutega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ (ELT L 275, 25.10.2003, lk 32).

3

(4)  Komisjoni 26. märtsi 2013. aasta otsus 2013/162/EL, milles määratakse kindlaks liikmesriikide aastased saastekvoodid ajavahemikuks 2013–2020 vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusele nr 406/2009/EÜ (ELT L 90, 28.3.2013, lk 106); komisjoni 31. oktoobri 2013. aasta rakendusotsus 2013/634/EL liikmesriikide aastaste saastekvootide kohanduste kohta ajavahemikuks 2013–2020 vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusele nr 406/2009/EÜ (ELT L 292, 1.11.2013, lk 19); komisjoni 10. augusti 2017. aasta otsus (EL) 2017/1471, millega muudetakse otsust 2013/162/EL, et vaadata läbi liikmesriikidele aastaks eraldatud heitkogused ajavahemikuks 2017–2020 (ELT L 209, 12.8.2017, lk 53).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta otsus nr 406/2009/EÜ, milles käsitletakse liikmesriikide jõupingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, et täita ühenduse kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid aastaks 2020 (ELT L 140, 5.6.2009, lk 136).

5

(6)  Komisjoni 8. mai 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/1044, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2018/1999 seoses globaalse soojendamise potentsiaali väärtuste ja inventuurisuuniste ning liidu inventuurisüsteemiga ja tunnistatakse kehtetuks komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 666/2014 (ELT L 230, 17.7.2020, lk 1).

6

---

I LISA

Määruse (EL) 2018/842 artikli 4 lõike 3 kohased iga liikmesriigi 2005. aasta kasvuhoonegaaside heitkogused

| Liikmesriik | 2005. aasta kasvuhoonegaaside heitkogus CO2-ekvivalenttonnidena |
| --- | --- |
| Belgia | 81 605 589 |
| Bulgaaria | 22 326 386 |
| Tšehhi Vabariik | 64 965 295 |
| Taani | 40 368 089 |
| Saksamaa | 484 694 619 |
| Eesti | 6 196 136 |
| Iirimaa | 47 687 589 |
| Kreeka | 62 985 180 |
| Hispaania | 241 979 192 |
| Prantsusmaa | 401 113 722 |
| Horvaatia | 18 056 312 |
| Itaalia | 343 101 747 |
| Küpros | 4 266 823 |
| Läti | 8 597 807 |
| Leedu | 13 062 124 |
| Luksemburg | 10 116 187 |
| Ungari | 47 826 909 |
| Malta | 1 020 601 |
| Madalmaad | 128 112 158 |
| Austria | 56 991 984 |
| Poola | 192 472 253 |
| Portugal | 48 635 827 |
| Rumeenia | 78 235 752 |
| Sloveenia | 11 826 308 |
| Slovakkia | 23 137 112 |
| Soome | 34 439 858 |
| Rootsi | 43 228 505 |

Liikmesriik

2005. aasta kasvuhoonegaaside heitkogus CO2-ekvivalenttonnidena

Belgia

81 605 589

Bulgaaria

22 326 386

Tšehhi Vabariik

64 965 295

Taani

40 368 089

Saksamaa

484 694 619

Eesti

6 196 136

Iirimaa

47 687 589

Kreeka

62 985 180

Hispaania

241 979 192

Prantsusmaa

401 113 722

Horvaatia

18 056 312

Itaalia

343 101 747

Küpros

4 266 823

Läti

8 597 807

Leedu

13 062 124

Luksemburg

10 116 187

Ungari

47 826 909

Malta

1 020 601

Madalmaad

128 112 158

Austria

56 991 984

Poola

192 472 253

Portugal

48 635 827

Rumeenia

78 235 752

Sloveenia

11 826 308

Slovakkia

23 137 112

Soome

34 439 858

Rootsi

43 228 505

---

II LISA

Määruse (EL) 2018/842 artikli 4 lõike 3 kohaselt igale liikmesriigile ajavahemiku 2021–2030 igaks aastaks eraldatud heitkogused, mida on kohandatud vastavalt kõnealuse määruse artiklile 10

| Liikmesriik | Aastaks eraldatud kohandatud heitkogus CO2-ekvivalenttonnidena |
| --- | --- |
| 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | 2028 | 2029 | 2030 |
| Belgia | 71 141 629 | 69 130 741 | 67 119 852 | 65 108 964 | 63 098 075 | 61 087 187 | 59 076 298 | 57 065 410 | 55 054 522 | 53 043 633 |
| Bulgaaria | 27 116 956 | 25 159 860 | 24 805 676 | 24 451 491 | 24 097 307 | 23 743 123 | 23 388 939 | 23 034 755 | 22 680 571 | 22 326 386 |
| Tšehhi Vabariik | 65 984 531 | 60 913 974 | 60 283 497 | 59 653 019 | 59 022 541 | 58 392 064 | 57 761 586 | 57 131 109 | 56 500 631 | 55 870 153 |
| Taani | 32 127 535 | 31 293 868 | 30 460 202 | 29 626 535 | 28 792 868 | 27 959 201 | 27 125 535 | 26 291 868 | 25 458 201 | 24 624 534 |
| Saksamaa | 427 306 142 | 413 224 443 | 399 142 745 | 385 061 046 | 370 979 348 | 356 897 650 | 342 815 951 | 328 734 253 | 314 652 554 | 300 570 856 |
| Eesti | 6 223 937 | 6 001 620 | 5 925 247 | 5 848 875 | 5 772 502 | 5 696 129 | 5 619 756 | 5 543 384 | 5 467 011 | 5 390 638 |
| Iirimaa | 43 479 402 | 42 357 392 | 41 235 382 | 40 113 372 | 38 991 362 | 37 869 352 | 36 747 342 | 35 625 332 | 34 503 322 | 33 381 312 |
| Kreeka | 46 227 407 | 46 969 645 | 47 711 883 | 48 454 122 | 49 196 360 | 49 938 598 | 50 680 836 | 51 423 075 | 52 165 313 | 52 907 551 |
| Hispaania | 200 997 922 | 198 671 005 | 196 344 088 | 194 017 170 | 191 690 253 | 189 363 335 | 187 036 418 | 184 709 500 | 182 382 583 | 180 055 665 |
| Prantsusmaa | 335 726 735 | 326 506 522 | 317 286 309 | 308 066 096 | 298 845 883 | 289 625 670 | 280 405 456 | 271 185 243 | 261 965 030 | 252 744 817 |
| Horvaatia | 17 661 355 | 16 544 497 | 16 576 348 | 16 608 198 | 16 640 049 | 16 671 899 | 16 703 749 | 16 735 600 | 16 767 450 | 16 799 301 |
| Itaalia | 273 503 734 | 268 765 611 | 264 027 488 | 259 289 365 | 254 551 242 | 249 813 118 | 245 074 995 | 240 336 872 | 235 598 749 | 230 860 626 |
| Küpros | 4 072 960 | 3 980 718 | 3 888 477 | 3 796 235 | 3 703 993 | 3 611 752 | 3 519 510 | 3 427 269 | 3 335 027 | 3 242 785 |
| Läti | 10 649 507 | 8 854 834 | 8 758 222 | 8 661 610 | 8 564 998 | 8 468 386 | 8 371 774 | 8 275 162 | 8 178 551 | 8 081 939 |
| Leedu | 16 112 304 | 13 717 534 | 13 488 659 | 13 259 784 | 13 030 909 | 12 802 033 | 12 573 158 | 12 344 283 | 12 115 408 | 11 886 533 |
| Luksemburg | 8 406 740 | 8 147 070 | 7 887 400 | 7 627 731 | 7 368 061 | 7 108 391 | 6 848 721 | 6 589 052 | 6 329 382 | 6 069 712 |
| Ungari | 49 906 277 | 43 342 400 | 43 484 478 | 43 626 556 | 43 768 634 | 43 910 712 | 44 052 791 | 44 194 869 | 44 336 947 | 44 479 025 |
| Malta | 2 065 044 | 1 239 449 | 1 187 854 | 1 136 258 | 1 084 663 | 1 033 068 | 981 473 | 929 878 | 878 282 | 826 687 |
| Madalmaad | 98 513 233 | 96 677 516 | 94 841 800 | 93 006 083 | 91 170 366 | 89 334 649 | 87 498 932 | 85 663 215 | 83 827 498 | 81 991 781 |
| Austria | 48 768 448 | 47 402 495 | 46 036 542 | 44 670 589 | 43 304 636 | 41 938 683 | 40 572 729 | 39 206 776 | 37 840 823 | 36 474 870 |
| Poola | 215 005 372 | 204 376 828 | 201 204 624 | 198 032 420 | 194 860 216 | 191 688 012 | 188 515 807 | 185 343 603 | 182 171 399 | 178 999 195 |
| Portugal | 42 526 461 | 40 821 093 | 40 770 978 | 40 720 863 | 40 670 748 | 40 620 633 | 40 570 518 | 40 520 403 | 40 470 288 | 40 420 173 |
| Rumeenia | 87 878 093 | 76 914 871 | 76 884 391 | 76 853 912 | 76 823 433 | 76 792 954 | 76 762 474 | 76 731 995 | 76 701 516 | 76 671 037 |
| Sloveenia | 11 403 194 | 11 107 762 | 10 991 138 | 10 874 515 | 10 757 891 | 10 641 268 | 10 524 644 | 10 408 021 | 10 291 397 | 10 174 774 |
| Slovakkia | 23 410 477 | 21 151 422 | 21 052 577 | 20 953 731 | 20 854 886 | 20 756 040 | 20 657 195 | 20 558 350 | 20 459 504 | 20 360 659 |
| Soome | 28 840 335 | 27 970 110 | 27 099 886 | 26 229 661 | 25 359 436 | 24 489 212 | 23 618 987 | 22 748 762 | 21 878 538 | 21 008 313 |
| Rootsi | 31 331 358 | 30 731 996 | 30 132 635 | 29 533 273 | 28 933 911 | 28 334 550 | 27 735 188 | 27 135 826 | 26 536 464 | 25 937 103 |

Liikmesriik

Aastaks eraldatud kohandatud heitkogus CO2-ekvivalenttonnidena

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

2028

2029

2030

Belgia

71 141 629

69 130 741

67 119 852

65 108 964

63 098 075

61 087 187

59 076 298

57 065 410

55 054 522

53 043 633

Bulgaaria

27 116 956

25 159 860

24 805 676

24 451 491

24 097 307

23 743 123

23 388 939

23 034 755

22 680 571

22 326 386

Tšehhi Vabariik

65 984 531

60 913 974

60 283 497

59 653 019

59 022 541

58 392 064

57 761 586

57 131 109

56 500 631

55 870 153

Taani

32 127 535

31 293 868

30 460 202

29 626 535

28 792 868

27 959 201

27 125 535

26 291 868

25 458 201

24 624 534

Saksamaa

427 306 142

413 224 443

399 142 745

385 061 046

370 979 348

356 897 650

342 815 951

328 734 253

314 652 554

300 570 856

Eesti

6 223 937

6 001 620

5 925 247

5 848 875

5 772 502

5 696 129

5 619 756

5 543 384

5 467 011

5 390 638

Iirimaa

43 479 402

42 357 392

41 235 382

40 113 372

38 991 362

37 869 352

36 747 342

35 625 332

34 503 322

33 381 312

Kreeka

46 227 407

46 969 645

47 711 883

48 454 122

49 196 360

49 938 598

50 680 836

51 423 075

52 165 313

52 907 551

Hispaania

200 997 922

198 671 005

196 344 088

194 017 170

191 690 253

189 363 335

187 036 418

184 709 500

182 382 583

180 055 665

Prantsusmaa

335 726 735

326 506 522

317 286 309

308 066 096

298 845 883

289 625 670

280 405 456

271 185 243

261 965 030

252 744 817

Horvaatia

17 661 355

16 544 497

16 576 348

16 608 198

16 640 049

16 671 899

16 703 749

16 735 600

16 767 450

16 799 301

Itaalia

273 503 734

268 765 611

264 027 488

259 289 365

254 551 242

249 813 118

245 074 995

240 336 872

235 598 749

230 860 626

Küpros

4 072 960

3 980 718

3 888 477

3 796 235

3 703 993

3 611 752

3 519 510

3 427 269

3 335 027

3 242 785

Läti

10 649 507

8 854 834

8 758 222

8 661 610

8 564 998

8 468 386

8 371 774

8 275 162

8 178 551

8 081 939

Leedu

16 112 304

13 717 534

13 488 659

13 259 784

13 030 909

12 802 033

12 573 158

12 344 283

12 115 408

11 886 533

Luksemburg

8 406 740

8 147 070

7 887 400

7 627 731

7 368 061

7 108 391

6 848 721

6 589 052

6 329 382

6 069 712

Ungari

49 906 277

43 342 400

43 484 478

43 626 556

43 768 634

43 910 712

44 052 791

44 194 869

44 336 947

44 479 025

Malta

2 065 044

1 239 449

1 187 854

1 136 258

1 084 663

1 033 068

981 473

929 878

878 282

826 687

Madalmaad

98 513 233

96 677 516

94 841 800

93 006 083

91 170 366

89 334 649

87 498 932

85 663 215

83 827 498

81 991 781

Austria

48 768 448

47 402 495

46 036 542

44 670 589

43 304 636

41 938 683

40 572 729

39 206 776

37 840 823

36 474 870

Poola

215 005 372

204 376 828

201 204 624

198 032 420

194 860 216

191 688 012

188 515 807

185 343 603

182 171 399

178 999 195

Portugal

42 526 461

40 821 093

40 770 978

40 720 863

40 670 748

40 620 633

40 570 518

40 520 403

40 470 288

40 420 173

Rumeenia

87 878 093

76 914 871

76 884 391

76 853 912

76 823 433

76 792 954

76 762 474

76 731 995

76 701 516

76 671 037

Sloveenia

11 403 194

11 107 762

10 991 138

10 874 515

10 757 891

10 641 268

10 524 644

10 408 021

10 291 397

10 174 774

Slovakkia

23 410 477

21 151 422

21 052 577

20 953 731

20 854 886

20 756 040

20 657 195

20 558 350

20 459 504

20 360 659

Soome

28 840 335

27 970 110

27 099 886

26 229 661

25 359 436

24 489 212

23 618 987

22 748 762

21 878 538

21 008 313

Rootsi

31 331 358

30 731 996

30 132 635

29 533 273

28 933 911

28 334 550

27 735 188

27 135 826

26 536 464

25 937 103

---

III LISA

Määruse (EL) 2018/842 artikli 4 lõike 4 kohased üldkogused, mida võib arvesse võtta hindamaks kõnealuse määruse artikli 9 nõuete täitmist liikmesriigi poolt

| Liikmesriik | Üldkogus CO2-ekvivalenttonnidena |
| --- | --- |
| Belgia | 15 423 456 |
| Taani | 8 073 618 |
| Iirimaa | 19 075 035 |
| Luksemburg | 4 046 475 |
| Malta | 204 120 |
| Austria | 11 398 397 |
| Soome | 6 887 972 |

Liikmesriik

Üldkogus CO2-ekvivalenttonnidena

Belgia

15 423 456

Taani

8 073 618

Iirimaa

19 075 035

Luksemburg

4 046 475

Malta

204 120

Austria

11 398 397

Soome

6 887 972

---

| 17.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 426/65 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 426/65

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2020/2127,

16. detsember 2020,

millega muudetakse komisjoni rakendusotsust (EL) 2019/541 Singapuris heakskiidetud börside ja tunnustatud turukorraldajate suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalveraamistiku samaväärsuse kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 600/2014

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012, (1) eriti selle artikli 28 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 600/2014 artikli 28 lõikes 1 on määratletud kauplemiskohad, kus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 (2) artikli 2 lõikes 8 määratletud finantssektori vastaspooled ja määruse (EL) nr 648/2012 artikli 10 lõike 1 punktis b sätestatud tingimustele vastavad finantssektorivälised vastaspooled võivad teha tehinguid tuletisinstrumentidega, mis kuuluvad tuletisinstrumentide klassi, mille suhtes kohaldatakse kohustusliku kauplemiskoha nõuet. Selliseid tehinguid võib teha üksnes järgmistes kauplemiskohtades: reguleeritud turud, mitmepoolsed kauplemissüsteemid, organiseeritud kauplemissüsteemid ja kolmandate riikide kauplemiskohad, mille puhul komisjon on tunnustanud, et selles kolmandas riigis kohaldatakse nende suhtes samaväärseid õiguslike nõudeid ja tulemuslikku järelevalvet. Asjaomane kolmas riik peab samuti ette nägema samaväärse tulemusliku süsteemi, mille alusel tunnustada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL (3) kohaselt tegevusloa saanud kauplemiskohti. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 600/2014 artikli 28 lõikes 1 on määratletud kauplemiskohad, kus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 (2) artikli 2 lõikes 8 määratletud finantssektori vastaspooled ja määruse (EL) nr 648/2012 artikli 10 lõike 1 punktis b sätestatud tingimustele vastavad finantssektorivälised vastaspooled võivad teha tehinguid tuletisinstrumentidega, mis kuuluvad tuletisinstrumentide klassi, mille suhtes kohaldatakse kohustusliku kauplemiskoha nõuet. Selliseid tehinguid võib teha üksnes järgmistes kauplemiskohtades: reguleeritud turud, mitmepoolsed kauplemissüsteemid, organiseeritud kauplemissüsteemid ja kolmandate riikide kauplemiskohad, mille puhul komisjon on tunnustanud, et selles kolmandas riigis kohaldatakse nende suhtes samaväärseid õiguslike nõudeid ja tulemuslikku järelevalvet. Asjaomane kolmas riik peab samuti ette nägema samaväärse tulemusliku süsteemi, mille alusel tunnustada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL (3) kohaselt tegevusloa saanud kauplemiskohti.

| (2) | Komisjon on määruse (EL) nr 600/2014 artikli 28 lõike 4 kohaselt rakendusotsusega (EL) 2019/541 (4) kindlaks teinud, et Singapuris asutatud ja Singapuri rahandusameti tegevusloa saanud heakskiidetud börside ja tunnustatud turukorraldajate suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalveraamistikuga on tagatud, et nad vastavad õiguslikult siduvatele nõuetele, mis on samaväärsed liidu kauplemiskohtadele direktiiviga 2014/65/EL, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 596/2014 (5) ja määrusega (EL) nr 600/2014 kehtestatud nõuetega ning mille suhtes kohaldatakse Singapuris tulemuslikku järelevalvet ja täitemeetmeid. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon on määruse (EL) nr 600/2014 artikli 28 lõike 4 kohaselt rakendusotsusega (EL) 2019/541 (4) kindlaks teinud, et Singapuris asutatud ja Singapuri rahandusameti tegevusloa saanud heakskiidetud börside ja tunnustatud turukorraldajate suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalveraamistikuga on tagatud, et nad vastavad õiguslikult siduvatele nõuetele, mis on samaväärsed liidu kauplemiskohtadele direktiiviga 2014/65/EL, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 596/2014 (5) ja määrusega (EL) nr 600/2014 kehtestatud nõuetega ning mille suhtes kohaldatakse Singapuris tulemuslikku järelevalvet ja täitemeetmeid.

| (3) | Rakendusotsuse (EL) 2019/541 lisas esitatud heakskiidetud börside ja tunnustatud turukorraldajate loetelu võib ajakohastada, et kooskõlas määruse (EL) nr 600/2014 artikli 28 lõikega 4 vajaduse korral laiendada samaväärsust kinnitava otsuse kohaldamisala täiendavatele heakskiidetud börsidele ja tunnustatud turukorraldajatele Singapuris või jätta heakskiidetud börse ja tunnustatud turukorraldajaid loetelust välja. Komisjon võib korraldada spetsiaalseid hindamisi, kui asjaomaste muutuste tõttu on vaja, et komisjon hindaks kõnealuse otsusega kindlaksmääratud samaväärsust uuesti. Korrapärasele või erikontrollile tuginedes võib komisjon igal ajal otsustada kõnealust otsust muuta või selle kehtetuks tunnistada, eelkõige juhul, kui muutunud olukord mõjutab kõnealuse otsuse vastuvõtmise aluseks olnud tingimusi. |
| --- | --- |

(3)

Rakendusotsuse (EL) 2019/541 lisas esitatud heakskiidetud börside ja tunnustatud turukorraldajate loetelu võib ajakohastada, et kooskõlas määruse (EL) nr 600/2014 artikli 28 lõikega 4 vajaduse korral laiendada samaväärsust kinnitava otsuse kohaldamisala täiendavatele heakskiidetud börsidele ja tunnustatud turukorraldajatele Singapuris või jätta heakskiidetud börse ja tunnustatud turukorraldajaid loetelust välja. Komisjon võib korraldada spetsiaalseid hindamisi, kui asjaomaste muutuste tõttu on vaja, et komisjon hindaks kõnealuse otsusega kindlaksmääratud samaväärsust uuesti. Korrapärasele või erikontrollile tuginedes võib komisjon igal ajal otsustada kõnealust otsust muuta või selle kehtetuks tunnistada, eelkõige juhul, kui muutunud olukord mõjutab kõnealuse otsuse vastuvõtmise aluseks olnud tingimusi.

| (4) | Pärast rakendusotsuse (EL) 2019/541 vastuvõtmist on täiendavad Singapuris asutatud tunnustatud turukorraldajad saanud Singapuri rahandusametilt tegevusloa kauplemiseks tuletisinstrumentidega, mis kuuluvad tuletisinstrumentide klassi, mille suhtes kohaldatakse kohustusliku kauplemiskoha nõuet. Singapuri rahandusametilt saadud teabe põhjal vastavad kõnealused täiendavad tunnustatud turukorraldajad õiguslikult siduvatele nõuetele, mis on rakendusotsusega (EL) 2019/541 tunnistatud samaväärseks direktiivi 2014/65/EL kohaselt liidu kauplemiskohtadele esitatavatele nõuetega. Seepärast peab komisjon asjakohaseks ajakohastada heakskiidetud börside ja tunnustatud turukorraldajate loetelu, mis on sätestatud rakendusotsuses (EL) 2019/541, et lisada sinna täiendavad Singapuris asutatud ja Singapuri rahandusameti tegevusloa saanud tunnustatud turukorraldajad. |
| --- | --- |

(4)

Pärast rakendusotsuse (EL) 2019/541 vastuvõtmist on täiendavad Singapuris asutatud tunnustatud turukorraldajad saanud Singapuri rahandusametilt tegevusloa kauplemiseks tuletisinstrumentidega, mis kuuluvad tuletisinstrumentide klassi, mille suhtes kohaldatakse kohustusliku kauplemiskoha nõuet. Singapuri rahandusametilt saadud teabe põhjal vastavad kõnealused täiendavad tunnustatud turukorraldajad õiguslikult siduvatele nõuetele, mis on rakendusotsusega (EL) 2019/541 tunnistatud samaväärseks direktiivi 2014/65/EL kohaselt liidu kauplemiskohtadele esitatavatele nõuetega. Seepärast peab komisjon asjakohaseks ajakohastada heakskiidetud börside ja tunnustatud turukorraldajate loetelu, mis on sätestatud rakendusotsuses (EL) 2019/541, et lisada sinna täiendavad Singapuris asutatud ja Singapuri rahandusameti tegevusloa saanud tunnustatud turukorraldajad.

| (5) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse (EL) 2019/541 lisa asendatakse käesoleva otsuse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 16. detsember 2020

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 173, 12.6.2014, lk 84.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrus (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (ELT L 201, 27.7.2012, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL (ELT L 173, 12.6.2014, lk 349).

3

(4)  Komisjoni 1. aprilli 2019. aasta rakendusotsus (EL) 2019/541 Singapuris heakskiidetud börside ja tunnustatud turukorraldajate suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalveraamistiku samaväärsuse kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 600/2014 (ELT L 93, 2.4.2019, lk 18).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 596/2014, mis käsitleb turukuritarvitusi (turukuritarvituse määrus) ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/6/EÜ ja komisjoni direktiivid 2003/124/EÜ, 2003/125/EÜ ja 2004/72/EÜ (ELT L 173, 12.6.2014, lk 1).

5

---

LISA

Singapuri rahandusameti tegevusloaga heakskiidetud börsid, mida käsitatakse samaväärsetena direktiivis 2014/65/EL määratletud kauplemiskohtadega

| 1) | Asia Pacific Exchange Pte Ltd; |
| --- | --- |

1)

Asia Pacific Exchange Pte Ltd;

| 2) | ICE Futures Singapore Pte Ltd; |
| --- | --- |

2)

ICE Futures Singapore Pte Ltd;

| 3) | Singapore Exchange Derivatives Trading Limited. |
| --- | --- |

3)

Singapore Exchange Derivatives Trading Limited.

Singapuri rahandusameti tegevusloaga tunnustatud turukorraldajad, mida käsitatakse samaväärsetena direktiivis 2014/65/EL määratletud kauplemiskohtadega

| 1) | Cleartrade Exchange Pte Ltd; |
| --- | --- |

1)

Cleartrade Exchange Pte Ltd;

| 2) | Tradition Singapore (Pte) Ltd; |
| --- | --- |

2)

Tradition Singapore (Pte) Ltd;

| 3) | BGC Partners (Singapore) Ltd; |
| --- | --- |

3)

BGC Partners (Singapore) Ltd;

| 4) | GFI Group Pte Ltd; |
| --- | --- |

4)

GFI Group Pte Ltd;

| 5) | ICAP AP (Singapore) Pte Ltd; |
| --- | --- |

5)

ICAP AP (Singapore) Pte Ltd;

| 6) | Tullet Prebon (Singapore) Ltd; |
| --- | --- |

6)

Tullet Prebon (Singapore) Ltd;

| 7) | Nittan Capital Singapore Pte Ltd; |
| --- | --- |

7)

Nittan Capital Singapore Pte Ltd;

| 8) | Bloomberg Tradebook Singapore Pte. Ltd.. |
| --- | --- |

8)

Bloomberg Tradebook Singapore Pte. Ltd..

---

| 17.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 426/68 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 426/68

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2020/2128,

16. detsember 2020,

millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 9356 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse liidusiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaarkontrolle, (2) eriti selle artikli 10 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/99/EÜ, milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad, (3) eriti selle artikli 4 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusotsuses 2014/709/EL (4) on sätestatud loomatervishoiualased tõrjemeetmed seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides, kus on kinnitust leidnud kõnealuse taudi esinemine kodu- või uluksigadel (edaspidi „asjaomased liikmesriigid“). Kõnealuse rakendusotsuse lisa I–IV osas on piiritletud ja loetletud asjaomaste liikmesriikide teatavad piirkonnad, mis kõnealuse taudiga seoses on eristatud epidemioloogilisel olukorral põhineva riskitaseme järgi. Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa on muudetud mitu korda, et seoses sigade Aafrika katkuga võtta arvesse liidu epidemioloogilise olukorra muutusi, mida on vaja kajastada kõnealuses lisas. Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa muudeti viimati komisjoni rakendusotsusega (EL) 2020/2019 (5) pärast kõnealuse taudiga seotud epidemioloogilise olukorra muutusi Rumeenias ja Poolas. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusotsuses 2014/709/EL (4) on sätestatud loomatervishoiualased tõrjemeetmed seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides, kus on kinnitust leidnud kõnealuse taudi esinemine kodu- või uluksigadel (edaspidi „asjaomased liikmesriigid“). Kõnealuse rakendusotsuse lisa I–IV osas on piiritletud ja loetletud asjaomaste liikmesriikide teatavad piirkonnad, mis kõnealuse taudiga seoses on eristatud epidemioloogilisel olukorral põhineva riskitaseme järgi. Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa on muudetud mitu korda, et seoses sigade Aafrika katkuga võtta arvesse liidu epidemioloogilise olukorra muutusi, mida on vaja kajastada kõnealuses lisas. Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa muudeti viimati komisjoni rakendusotsusega (EL) 2020/2019 (5) pärast kõnealuse taudiga seotud epidemioloogilise olukorra muutusi Rumeenias ja Poolas.

| (2) | Pärast rakendusotsuse (EL) 2020/2019 vastuvõtmise kuupäeva on esinenud sigade Aafrika katku uusi juhtumeid uluksigadel Slovakkias, Poolas ja Saksamaal. |
| --- | --- |

(2)

Pärast rakendusotsuse (EL) 2020/2019 vastuvõtmise kuupäeva on esinenud sigade Aafrika katku uusi juhtumeid uluksigadel Slovakkias, Poolas ja Saksamaal.

| (3) | 2020. aasta detsembris esines mitu sigade Aafrika katku puhangut uluksigadel Slovakkias Vranov nad Topľou ja Rimavská Sobota omavalitsusüksuse piirkondades, mis on praegu loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I osas. Need sigade Aafrika katku juhtumid uluksigadel kujutavad endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Seega tuleks need praegu rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I osas loetletud Slovakkia piirkonnad, kus hiljuti esinesid sigade Aafrika katku juhtumid, loetleda nüüd kõnealuse rakendusotsuse lisa II osas, mitte selle lisa I osas, ning I osas esitatud piirkondade piirid tuleb uuesti määratleda ja neid tuleb laiendada, et võtta arvesse kõnealuseid hiljutisi juhtumeid. |
| --- | --- |

(3)

2020. aasta detsembris esines mitu sigade Aafrika katku puhangut uluksigadel Slovakkias Vranov nad Topľou ja Rimavská Sobota omavalitsusüksuse piirkondades, mis on praegu loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I osas. Need sigade Aafrika katku juhtumid uluksigadel kujutavad endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Seega tuleks need praegu rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I osas loetletud Slovakkia piirkonnad, kus hiljuti esinesid sigade Aafrika katku juhtumid, loetleda nüüd kõnealuse rakendusotsuse lisa II osas, mitte selle lisa I osas, ning I osas esitatud piirkondade piirid tuleb uuesti määratleda ja neid tuleb laiendada, et võtta arvesse kõnealuseid hiljutisi juhtumeid.

| (4) | Lisaks sellele esines 2020. aasta detsembris mitu sigade Aafrika katku juhtumit uluksigadel Poolas Ostródzki maakonna piirkonnas, mis on praegu loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas ning mis asub praegu kõnealuse lisa I osas loetletud piirkonna vahetus läheduses. Need sigade Aafrika katku uued juhtumid uluksigadel kujutavad endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Seega tuleks see praegu kõnealuse lisa I osas loetletud Poola piirkond, mis asub selle kõnealuse lisa II osas loetletud piirkonna vahetus, kus hiljuti esinesid sigade Aafrika katku juhtumid, loetleda nüüd kõnealuse lisa II osas, mitte selle lisa I osas, ning praegu I osas esitatud piirkonna piirid tuleb uuesti määratleda ja neid tuleb laiendada, et võtta arvesse eespool nimetatud hiljutisi juhtumeid. |
| --- | --- |

(4)

Lisaks sellele esines 2020. aasta detsembris mitu sigade Aafrika katku juhtumit uluksigadel Poolas Ostródzki maakonna piirkonnas, mis on praegu loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas ning mis asub praegu kõnealuse lisa I osas loetletud piirkonna vahetus läheduses. Need sigade Aafrika katku uued juhtumid uluksigadel kujutavad endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Seega tuleks see praegu kõnealuse lisa I osas loetletud Poola piirkond, mis asub selle kõnealuse lisa II osas loetletud piirkonna vahetus, kus hiljuti esinesid sigade Aafrika katku juhtumid, loetleda nüüd kõnealuse lisa II osas, mitte selle lisa I osas, ning praegu I osas esitatud piirkonna piirid tuleb uuesti määratleda ja neid tuleb laiendada, et võtta arvesse eespool nimetatud hiljutisi juhtumeid.

| (5) | Lisaks sellele esines 2020. aasta detsembris mitu sigade Aafrika katku juhtumit uluksigadel Saksamaa Gorlitzi piirkonnas, mis on praegu loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas ning mis asub praegu kõnealuse lisa I osas loetletud piirkonna vahetus läheduses. Need sigade Aafrika katku uued juhtumid uluksigadel kujutavad endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Seega tuleks see praegu kõnealuse lisa I osas loetletud Saksamaa piirkond, mis asub selle kõnealuse lisa II osas loetletud piirkonna vahetus, kus hiljuti esinesid sigade Aafrika katku juhtumid, loetleda nüüd kõnealuse lisa II osas, mitte selle lisa I osas, ning praegu I osas esitatud piirkonna piirid tuleb uuesti määratleda ja neid tuleb laiendada, et võtta arvesse eespool nimetatud hiljutisi juhtumeid. |
| --- | --- |

(5)

Lisaks sellele esines 2020. aasta detsembris mitu sigade Aafrika katku juhtumit uluksigadel Saksamaa Gorlitzi piirkonnas, mis on praegu loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas ning mis asub praegu kõnealuse lisa I osas loetletud piirkonna vahetus läheduses. Need sigade Aafrika katku uued juhtumid uluksigadel kujutavad endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Seega tuleks see praegu kõnealuse lisa I osas loetletud Saksamaa piirkond, mis asub selle kõnealuse lisa II osas loetletud piirkonna vahetus, kus hiljuti esinesid sigade Aafrika katku juhtumid, loetleda nüüd kõnealuse lisa II osas, mitte selle lisa I osas, ning praegu I osas esitatud piirkonna piirid tuleb uuesti määratleda ja neid tuleb laiendada, et võtta arvesse eespool nimetatud hiljutisi juhtumeid.

| (6) | Pidades silmas sigade Aafrika katku hiljutisi juhtumeid uluksigadel Slovakkias, Poolas ja Saksamaal ja võttes arvesse praegust epidemioloogilist olukorda liidus, on kõnealuste liikmesriikide piirkondadeks jaotamist uuesti hinnatud ja ajakohastatud. Lisaks sellele on ümber hinnatud ja ajakohastatud riskijuhtimismeetmed. Neid muudatusi tuleb kajastada rakendusotsuse 2014/709/EL lisas. |
| --- | --- |

(6)

Pidades silmas sigade Aafrika katku hiljutisi juhtumeid uluksigadel Slovakkias, Poolas ja Saksamaal ja võttes arvesse praegust epidemioloogilist olukorda liidus, on kõnealuste liikmesriikide piirkondadeks jaotamist uuesti hinnatud ja ajakohastatud. Lisaks sellele on ümber hinnatud ja ajakohastatud riskijuhtimismeetmed. Neid muudatusi tuleb kajastada rakendusotsuse 2014/709/EL lisas.

| (7) | Selleks, et võtta arvesse sigade Aafrika katku epidemioloogilise olukorra hiljutisi muutusi liidus ja võidelda taudi levikuga seotud riskidega ennetaval viisil, tuleks Slovakkias, Poolas ja Saksamaal piiritleda uued piisava suurusega suure riskiga piirkonnad ja lisada need nõuetekohaselt rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I ja II osa loeteludesse. |
| --- | --- |

(7)

Selleks, et võtta arvesse sigade Aafrika katku epidemioloogilise olukorra hiljutisi muutusi liidus ja võidelda taudi levikuga seotud riskidega ennetaval viisil, tuleks Slovakkias, Poolas ja Saksamaal piiritleda uued piisava suurusega suure riskiga piirkonnad ja lisada need nõuetekohaselt rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I ja II osa loeteludesse.

| (8) | Võttes arvesse epidemioloogilise olukorra kiireloomulisust liidus seoses sigade Aafrika katku levikuga, on oluline, et käesoleva otsusega rakendusotsuse 2014/709/EL lisasse tehtavad muudatused jõustuvad võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

(8)

Võttes arvesse epidemioloogilise olukorra kiireloomulisust liidus seoses sigade Aafrika katku levikuga, on oluline, et käesoleva otsusega rakendusotsuse 2014/709/EL lisasse tehtavad muudatused jõustuvad võimalikult kiiresti.

| (9) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 16. detsember 2020

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13.

1

(2)  
  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

2

(3)  
  EÜT L 18, 23.1.2003, lk 11.

3

(4)  Komisjoni 9. oktoobri 2014. aasta rakendusotsus 2014/709/EL, milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides ja tunnistatakse kehtetuks rakendusotsus 2014/178/EL (ELT L 295, 11.10.2014, lk 63).

4

(5)  Komisjoni 9. detsembri 2020. aasta rakendusotsus (EL) 2020/2019, millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa (ELT L 415, 10.12.2020, lk 53).

5

---

LISA

Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa asendatakse järgmisega:

„LISA

I OSA

1.   Eesti

Järgmised piirkonnad Eestis:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

2.   Ungari

Järgmised piirkonnad Ungaris:

| — | Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe, |
| --- | --- |

—

Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe,

| — | Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250350, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 250850, 250950, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251450, 251550, 251650, 251750, 251850, 252150 és 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250350, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 250850, 250950, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251450, 251550, 251650, 251750, 251850, 252150 és 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

3.   Läti

Järgmised piirkonnad Lätis:

| — | Pāvilostas novada Vērgales pagasts, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Vērgales pagasts,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Grobiņas novads, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novads,

| — | Rucavas novada Dunikas pagasts. |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Dunikas pagasts.

4.   Leedu

Järgmised piirkonnad Leedus:

| — | Klaipėdos rajono savivaldybės: Agluonėnų, Priekulės, Veiviržėnų, Judrėnų, Endriejavo, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybės: Agluonėnų, Priekulės, Veiviržėnų, Judrėnų, Endriejavo, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos,

| — | Palangos miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Palangos miesto savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybės: Nausodžio sen dalis nuo kelio 166 į pietryčius ir Kulių seniūnija. |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybės: Nausodžio sen dalis nuo kelio 166 į pietryčius ir Kulių seniūnija.

5.   Poola

Järgmised piirkonnad Poolas:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim,

| gminy Janowiec Kościelny, Janowo i część gminy Kozłowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim, |
| --- |

gminy Janowiec Kościelny, Janowo i część gminy Kozłowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim,

| powiat działdowski, |
| --- |

powiat działdowski,

| część gminy Dąbrówno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 542 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Dąbrówno, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Dąbrówno przez miejscowości Zamkowy Młyn – Wądzyń do południowej granicy gminy w powiecie ostródzkim, |
| --- |

część gminy Dąbrówno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 542 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Dąbrówno, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Dąbrówno przez miejscowości Zamkowy Młyn – Wądzyń do południowej granicy gminy w powiecie ostródzkim,

| gminy Kisielice, Susz, miasto Iława i część gminy wiejskiej Iława położona na na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 521 biegnącą od zachodniej granicy gminy do zachodniej granicy miasta Iława oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od południowej granicy gminy miasta Iława przez miejscowość Katarzynki do południowej granicy gminy w powiecie iławskim, |
| --- |

gminy Kisielice, Susz, miasto Iława i część gminy wiejskiej Iława położona na na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 521 biegnącą od zachodniej granicy gminy do zachodniej granicy miasta Iława oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od południowej granicy gminy miasta Iława przez miejscowość Katarzynki do południowej granicy gminy w powiecie iławskim,

| powiat nowomiejski. |
| --- |

powiat nowomiejski.

| w województwie podlaskim:





  gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię koleją w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię koleją w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- |

gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| w województwie mazowieckim:





  powiat ostrołęcki, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

powiat ostrołęcki,

| powiat miejski Ostrołęka, |
| --- |

powiat miejski Ostrołęka,

| gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno i Stara Biała w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno i Stara Biała w powiecie płockim,

| powiat miejski Płock, |
| --- |

powiat miejski Płock,

| powiat sierpecki, |
| --- |

powiat sierpecki,

| powiat żuromiński, |
| --- |

powiat żuromiński,

| gminy Andrzejewo, Brok, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka, część gminy Małkinia Górna położona na północ od rzeki Brok w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gminy Andrzejewo, Brok, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka, część gminy Małkinia Górna położona na północ od rzeki Brok w powiecie ostrowskim,

| gminy Dzierzgowo, Lipowiec Kościelny, miasto Mława, Radzanów, Szreńsk, Szydłowo i Wieczfnia Kościelna, w powiecie mławskim, |
| --- |

gminy Dzierzgowo, Lipowiec Kościelny, miasto Mława, Radzanów, Szreńsk, Szydłowo i Wieczfnia Kościelna, w powiecie mławskim,

| powiat przasnyski, |
| --- |

powiat przasnyski,

| powiat makowski, |
| --- |

powiat makowski,

| gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy wyszkowski, |
| --- |

gminy wyszkowski,

| gminy Jadów, Strachówka i Tłuszcz w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Jadów, Strachówka i Tłuszcz w powiecie wołomińskim,

| gminy Korytnica, Liw, Łochów, Miedzna, Sadowne, Stoczek i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim, |
| --- |

gminy Korytnica, Liw, Łochów, Miedzna, Sadowne, Stoczek i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim,

| gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie radomskim,

| powiat miejski Radom, |
| --- |

powiat miejski Radom,

| powiat szydłowiecki, |
| --- |

powiat szydłowiecki,

| powiat gostyniński, |
| --- |

powiat gostyniński,

| w województwie podkarpackim:





  gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim,

| gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Medyka, Orły, Żurawica, Przemyśl w powiecie przemyskim, |
| --- |

gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Medyka, Orły, Żurawica, Przemyśl w powiecie przemyskim,

| powiat miejski Przemyśl, |
| --- |

powiat miejski Przemyśl,

| gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na zachód od miasta Przeworsk i na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim, |
| --- |

gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na zachód od miasta Przeworsk i na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim,

| powiat łańcucki, |
| --- |

powiat łańcucki,

| gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- |

gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| gminy Dzikowiec, Kolbuszowa, Niwiska i Raniżów w powiecie kolbuszowskim, |
| --- |

gminy Dzikowiec, Kolbuszowa, Niwiska i Raniżów w powiecie kolbuszowskim,

| gminy Borowa, Czermin, Gawłuszowice, Mielec z miastem Mielec, Padew Narodowa, Przecław, Tuszów Narodowy w powiecie mieleckim, |
| --- |

gminy Borowa, Czermin, Gawłuszowice, Mielec z miastem Mielec, Padew Narodowa, Przecław, Tuszów Narodowy w powiecie mieleckim,

| w województwie świętokrzyskim:





  powiat opatowski, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

powiat opatowski,

| powiat sandomierski, |
| --- |

powiat sandomierski,

| gminy Bogoria, Łubnice, Oleśnica, Osiek, Połaniec, Rytwiany i Staszów w powiecie staszowskim, |
| --- |

gminy Bogoria, Łubnice, Oleśnica, Osiek, Połaniec, Rytwiany i Staszów w powiecie staszowskim,

| gmina Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim, |
| --- |

gmina Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim,

| gmina Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy oraz na północ od drogi nr 42 i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- |

gmina Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy oraz na północ od drogi nr 42 i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| powiat ostrowiecki, |
| --- |

powiat ostrowiecki,

| gminy Gowarczów, Końskie i Stąporków w powiecie koneckim, |
| --- |

gminy Gowarczów, Końskie i Stąporków w powiecie koneckim,

| w województwie łódzkim:





  gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim, |
| --- |

w województwie łódzkim:

gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim,

| gminyCielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim, |
| --- |

gminyCielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim,

| gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim, |
| --- |

gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim,

| powiat miejski Skierniewice, |
| --- |

powiat miejski Skierniewice,

| gminy Białaczów, Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim, |
| --- |

gminy Białaczów, Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim,

| gminy Czerniewice, Inowłódz, Lubochnia, Rzeczyca, Tomaszów Mazowiecki z miastem Tomaszów Mazowiecki i Żelechlinek w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Czerniewice, Inowłódz, Lubochnia, Rzeczyca, Tomaszów Mazowiecki z miastem Tomaszów Mazowiecki i Żelechlinek w powiecie tomaszowskim,

| w województwie pomorskim:





  gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- |

w województwie pomorskim:

gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

| gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim, |
| --- |

gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim,

| gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim, |
| --- |

gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim,

| powiat gdański, |
| --- |

powiat gdański,

| Miasto Gdańsk, |
| --- |

Miasto Gdańsk,

| powiat tczewski, |
| --- |

powiat tczewski,

| powiat kwidzyński, |
| --- |

powiat kwidzyński,

| w województwie lubuskim:





  gminy Przytoczna, Pszczew, Skwierzyna i część gminy Trzciel położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim, |
| --- |

w województwie lubuskim:

gminy Przytoczna, Pszczew, Skwierzyna i część gminy Trzciel położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim,

| gminy Lubniewice i Krzeszyce w powiecie sulęcińskim, |
| --- |

gminy Lubniewice i Krzeszyce w powiecie sulęcińskim,

| gminy Bogdaniec, Deszczno, Lubiszyn i część gminy Witnica położona na północny - wschód od drogi biegnącej od zachodniej granicy gminy od miejscowości Krześnica, przez miejscowości Kamień Wielki - Mościce -Witnica - Kłopotowo do południowej granicy gminy w powiecie gorzowskim, |
| --- |

gminy Bogdaniec, Deszczno, Lubiszyn i część gminy Witnica położona na północny - wschód od drogi biegnącej od zachodniej granicy gminy od miejscowości Krześnica, przez miejscowości Kamień Wielki - Mościce -Witnica - Kłopotowo do południowej granicy gminy w powiecie gorzowskim,

| w województwie dolnośląskim:





  gminy Bolesławiec z miastem Bolesławiec, Gromadka i Osiecznica w powiecie bolesławieckim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gminy Bolesławiec z miastem Bolesławiec, Gromadka i Osiecznica w powiecie bolesławieckim,

| gmina Węgliniec w powiecie zgorzeleckim, |
| --- |

gmina Węgliniec w powiecie zgorzeleckim,

| gmina Chocianów i część gminy Przemków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie polkowickim, |
| --- |

gmina Chocianów i część gminy Przemków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie polkowickim,

| gmina Jemielno, Niechlów i Góra w powiecie górowskim, |
| --- |

gmina Jemielno, Niechlów i Góra w powiecie górowskim,

| gmina Rudna i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim, |
| --- |

gmina Rudna i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim,

| w województwie wielkopolskim:





  gminy Krzemieniewo, Rydzyna, część gminy Święciechowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12w powiecie leszczyńskim, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

gminy Krzemieniewo, Rydzyna, część gminy Święciechowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12w powiecie leszczyńskim,

| część gminy Kwilcz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 24, część gminy Międzychód położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 24 w powiecie międzychodzkim, |
| --- |

część gminy Kwilcz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 24, część gminy Międzychód położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 24 w powiecie międzychodzkim,

| gminy Lwówek, Kuślin, Opalenica, część gminy Miedzichowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim, |
| --- |

gminy Lwówek, Kuślin, Opalenica, część gminy Miedzichowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim,

| gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim,

| gmina Czempiń, miasto Kościan, część gminy wiejskiej Kościan położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim, |
| --- |

gmina Czempiń, miasto Kościan, część gminy wiejskiej Kościan położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim,

| powiat miejski Poznań, |
| --- |

powiat miejski Poznań,

| gminy Buk, Dopiewo, Komorniki, Tarnowo Podgórne, Stęszew, Swarzędz, Pobiedziska, Czerwonak, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo i część gminy Kórnik położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr S11 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 434 i drogę nr 434 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Rokietnica położona na południowy zachód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz oraz część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim, |
| --- |

gminy Buk, Dopiewo, Komorniki, Tarnowo Podgórne, Stęszew, Swarzędz, Pobiedziska, Czerwonak, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo i część gminy Kórnik położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr S11 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 434 i drogę nr 434 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Rokietnica położona na południowy zachód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz oraz część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim,

| gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim, |
| --- |

gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim,

| gminy Lubasz, Czarnków z miastem Czarnków, część gminy Połajewo na położona na północ od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Wieleń położona na południe od linii kolejowej biegnącej od wschodniej granicy gminy przez miasto Wieleń i miejscowość Herburtowo do zachodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim, |
| --- |

gminy Lubasz, Czarnków z miastem Czarnków, część gminy Połajewo na położona na północ od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Wieleń położona na południe od linii kolejowej biegnącej od wschodniej granicy gminy przez miasto Wieleń i miejscowość Herburtowo do zachodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim,

| gminy Duszniki, Kaźmierz, Pniewy, Ostroróg, Wronki, miasto Szamotuły i część gminy Szamotuły położona na zachód od zachodniej granicy miasta Szamotuły i na południe od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły, do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na zachód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na zachód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim, |
| --- |

gminy Duszniki, Kaźmierz, Pniewy, Ostroróg, Wronki, miasto Szamotuły i część gminy Szamotuły położona na zachód od zachodniej granicy miasta Szamotuły i na południe od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły, do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na zachód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na zachód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim,

| gmina Budzyń w powiecie chodzieskim, |
| --- |

gmina Budzyń w powiecie chodzieskim,

| gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim, |
| --- |

gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim,

| gmina Dobrzyca i część gminy Gizałki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie pleszewskim, |
| --- |

gmina Dobrzyca i część gminy Gizałki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie pleszewskim,

| gmina Zagórów w powiecie słupeckim, |
| --- |

gmina Zagórów w powiecie słupeckim,

| gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim, |
| --- |

gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim,

| gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim, |
| --- |

gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim,

| gmina Rozdrażew, część gminy Koźmin Wielkopolski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15 oraz na wschód od granic miasta Krotoszyn w powiecie krotoszyńskim, |
| --- |

gmina Rozdrażew, część gminy Koźmin Wielkopolski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15 oraz na wschód od granic miasta Krotoszyn w powiecie krotoszyńskim,

| gminy Nowe Skalmierzyce, Raszków, Ostrów Wielkopolski z miastem Ostrów Wielkopolski w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gminy Nowe Skalmierzyce, Raszków, Ostrów Wielkopolski z miastem Ostrów Wielkopolski w powiecie ostrowskim,

| powiat miejski Kalisz, |
| --- |

powiat miejski Kalisz,

| gminy Ceków – Kolonia, Godziesze Wielkie, Koźminek, Lisków, Mycielin, Opatówek, Szczytniki w powiecie kaliskim, |
| --- |

gminy Ceków – Kolonia, Godziesze Wielkie, Koźminek, Lisków, Mycielin, Opatówek, Szczytniki w powiecie kaliskim,

| gmina Malanów i część gminy Tuliszków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 w powiecie tureckim, |
| --- |

gmina Malanów i część gminy Tuliszków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 w powiecie tureckim,

| gminy Rychwał, Rzgów, część gminy Grodziec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443, część gminy Stare Miasto położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę nr A2 w powiecie konińskim, |
| --- |

gminy Rychwał, Rzgów, część gminy Grodziec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443, część gminy Stare Miasto położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę nr A2 w powiecie konińskim,

| w województwie zachodniopomorskim:





  część gminy Boleszkowice położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 i część gminy Dębno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Sarbinowo, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Sarbinowo przez miejscowość Krześnica do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim, |
| --- |

w województwie zachodniopomorskim:

część gminy Boleszkowice położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 i część gminy Dębno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Sarbinowo, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Sarbinowo przez miejscowość Krześnica do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim,

| gmina Mieszkowice w powiecie gryfińskim. |
| --- |

gmina Mieszkowice w powiecie gryfińskim.

6.   Slovakkia

Järgmised piirkonnad Slovakkias:

| — | the whole district of Vranov nad Topľou, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Vranov nad Topľou, except municipalities included in part II,

| — | the whole district of Humenné, |
| --- | --- |

—

the whole district of Humenné,

| — | the whole district of Snina, |
| --- | --- |

—

the whole district of Snina,

| — | the whole district of Medzilaborce |
| --- | --- |

—

the whole district of Medzilaborce

| — | the whole district of Stropkov |
| --- | --- |

—

the whole district of Stropkov

| — | the whole district of Svidník, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Svidník, except municipalities included in part II,

| — | the whole district of Bardejov, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Bardejov, except municipalities included in part II,

| — | the whole district of Sobrance, except municipalities included in part III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Sobrance, except municipalities included in part III,

| — | in the district of Michalovce municipality Strážske, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce municipality Strážske,

| — | in the district of Gelnica, the whole municipalities of Uhorná, Smolnícka Huta, Mníšek nad Hnilcom, Prakovce, Helcmanovce, Gelnica, Kojšov, Veľký Folkmár, Jaklovce, Žakarovce, Margecany, Henclová and Stará Voda, |
| --- | --- |

—

in the district of Gelnica, the whole municipalities of Uhorná, Smolnícka Huta, Mníšek nad Hnilcom, Prakovce, Helcmanovce, Gelnica, Kojšov, Veľký Folkmár, Jaklovce, Žakarovce, Margecany, Henclová and Stará Voda,

| — | in the whole district of Prešov, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

in the whole district of Prešov, except municipalities included in part II,

| — | in the whole district of Sabinov, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

in the whole district of Sabinov, except municipalities included in part II,

| — | in the district Stará Ľubovňa, the whole municipalities of Šambron,, Hromoš, Vislanka, Ďurková, Plavnica, Plaveč, Ľubotín, Údol, Orlov, Starina, Legnava, |
| --- | --- |

—

in the district Stará Ľubovňa, the whole municipalities of Šambron,, Hromoš, Vislanka, Ďurková, Plavnica, Plaveč, Ľubotín, Údol, Orlov, Starina, Legnava,

| — | in the district of Rožňava, the whole municipalities of Brzotín, Gočaltovo, Honce, Jovice, Kružná, Kunová Teplica, Pača, Pašková, Pašková, Rakovnica, |
| --- | --- |

—

in the district of Rožňava, the whole municipalities of Brzotín, Gočaltovo, Honce, Jovice, Kružná, Kunová Teplica, Pača, Pašková, Pašková, Rakovnica,

| — | Rozložná, Rožňavské Bystré, Rožňava, Rudná, Štítnik, Vidová, Čučma and Betliar, |
| --- | --- |

—

Rozložná, Rožňavské Bystré, Rožňava, Rudná, Štítnik, Vidová, Čučma and Betliar,

| — | in the district of Revúca, the whole municipalities of Držkovce, Chvalová, Gemerské Teplice, Gemerský Sad, Hucín, Jelšava, Leváre, Licince, Nadraž, Prihradzany, Sekerešovo, Šivetice, Kameňany, Višňové, Rybník and Sása, Turčok, Rákoš, Sirk, Hrlica, Ploské, Ratková, |
| --- | --- |

—

in the district of Revúca, the whole municipalities of Držkovce, Chvalová, Gemerské Teplice, Gemerský Sad, Hucín, Jelšava, Leváre, Licince, Nadraž, Prihradzany, Sekerešovo, Šivetice, Kameňany, Višňové, Rybník and Sása, Turčok, Rákoš, Sirk, Hrlica, Ploské, Ratková,

| — | in the district of Michalovce, the whole municipality of Strážske, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce, the whole municipality of Strážske,

| — | in the district of Rimavská Sobota, municipalities located south of the road No.526 not included in Part II, |
| --- | --- |

—

in the district of Rimavská Sobota, municipalities located south of the road No.526 not included in Part II,

| — | in the district of Lučenec, the whole municipalities of Trenč, Veľká nad Ipľom, Jelšovec, Panické Dravce, Lučenec, Kalonda, Rapovce, Trebeľovce, Mučín, Lipovany, Pleš, Fiľakovské Kováče, Ratka, Fiľakovo, Biskupice, Belina, Radzovce, Čakanovce, Šiatorská Bukovinka, Čamovce, Šurice, Halič, Mašková, Ľuboreč, Šíd and Prša, Holiša, Boľkovce, Pinciná, Nitra nad Ipľom, Nové Hony, Veľké Dravce, Buzitka, Šávoľ, Bulhary, |
| --- | --- |

—

in the district of Lučenec, the whole municipalities of Trenč, Veľká nad Ipľom, Jelšovec, Panické Dravce, Lučenec, Kalonda, Rapovce, Trebeľovce, Mučín, Lipovany, Pleš, Fiľakovské Kováče, Ratka, Fiľakovo, Biskupice, Belina, Radzovce, Čakanovce, Šiatorská Bukovinka, Čamovce, Šurice, Halič, Mašková, Ľuboreč, Šíd and Prša, Holiša, Boľkovce, Pinciná, Nitra nad Ipľom, Nové Hony, Veľké Dravce, Buzitka, Šávoľ, Bulhary,

| — | in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká Ves nad Ipľom, Sečianky, Kleňany, Hrušov, Vinica, Balog nad Ipľom, Dolinka, Kosihy nad Ipľom, Ďurkovce, Širákov, Kamenné Kosihy, Seľany, Veľká Čalomija, Malá Čalomija, Koláre, Trebušovce, Chrastince, Lesenice, Slovenské Ďarmoty, Opatovská Nová Ves, Bátorová, Nenince, Záhorce, Želovce, Sklabiná, Nová Ves, Obeckov, Vrbovka, Kiarov, Kováčovce, Zombor, Olováry, Čeláre, Glabušovce, Veľké Straciny, Malé Straciny, Malý Krtíš, Veľký Krtíš, Pôtor, Veľké Zlievce, Malé Zlievce, Bušince, Muľa, Ľuboriečka, Dolná Strehová, Vieska, Slovenské Kľačany, Horná Strehová, Chrťany and Závada. |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká Ves nad Ipľom, Sečianky, Kleňany, Hrušov, Vinica, Balog nad Ipľom, Dolinka, Kosihy nad Ipľom, Ďurkovce, Širákov, Kamenné Kosihy, Seľany, Veľká Čalomija, Malá Čalomija, Koláre, Trebušovce, Chrastince, Lesenice, Slovenské Ďarmoty, Opatovská Nová Ves, Bátorová, Nenince, Záhorce, Želovce, Sklabiná, Nová Ves, Obeckov, Vrbovka, Kiarov, Kováčovce, Zombor, Olováry, Čeláre, Glabušovce, Veľké Straciny, Malé Straciny, Malý Krtíš, Veľký Krtíš, Pôtor, Veľké Zlievce, Malé Zlievce, Bušince, Muľa, Ľuboriečka, Dolná Strehová, Vieska, Slovenské Kľačany, Horná Strehová, Chrťany and Závada.

7.   Kreeka

Järgmised piirkonnad Kreekas:

| — | in the regional unit of Drama:






  — | the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Drama:

—

the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality),

| — | the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality),

| — | the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality),

| — | the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality),

| — | in the regional unit of Xanthi:






  — | the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Xanthi:

—

the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality),

| — | the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality), |
| --- | --- |

—

the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality),

| — | the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality), |
| --- | --- |

—

the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality),

| — | in the regional unit of Rodopi:






  — | the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Rodopi:

—

the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality),

| — | the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality),

| — | the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality),

| — | the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality),

| — | in the regional unit of Evros:






  — | the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Evros:

—

the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality),

| — | the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality),

| — | the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality),

| — | in the regional unit of Serres:






  — | the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Serres:

—

the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality),

| — | the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality),

| — | the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality). |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality).

8.   Saksamaa

Järgmised piirkonnad Saksamaal:

| Bundesland Brandenburg:





  Landkreis Dahme-Spreewald:





  Gemeinde Alt Zauche-Wußwerk, |
| --- |

Bundesland Brandenburg:

Landkreis Dahme-Spreewald:

Gemeinde Alt Zauche-Wußwerk,

| Gemeinde Byhleguhre-Byhlen, |
| --- |

Gemeinde Byhleguhre-Byhlen,

| Gemeinde Märkische Heide, |
| --- |

Gemeinde Märkische Heide,

| Gemeinde Neu Zauche, |
| --- |

Gemeinde Neu Zauche,

| Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Groß Liebitz, Guhlen, Mochow und Siegadel, |
| --- |

Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Groß Liebitz, Guhlen, Mochow und Siegadel,

| Gemeinde Spreewaldheide, |
| --- |

Gemeinde Spreewaldheide,

| Gemeinde Straupitz, |
| --- |

Gemeinde Straupitz,

| Landkreis Märkisch-Oderland:





  Gemeinde Neuhardenberg, |
| --- |

Landkreis Märkisch-Oderland:

Gemeinde Neuhardenberg,

| Gemeinde Gusow-Platkow, |
| --- |

Gemeinde Gusow-Platkow,

| Gemeinde Lietzen, |
| --- |

Gemeinde Lietzen,

| Gemeinde Falkenhagen (Mark), |
| --- |

Gemeinde Falkenhagen (Mark),

| Gemeinde Zeschdorf, |
| --- |

Gemeinde Zeschdorf,

| Gemeinde Treplin, |
| --- |

Gemeinde Treplin,

| Gemeinde Lebus mit den Gemarkungen Wüste-Kunersdorf, Wulkow bei Booßen, Schönfließ, Mallnow – westlich der Bahnstrecke RB 60, |
| --- |

Gemeinde Lebus mit den Gemarkungen Wüste-Kunersdorf, Wulkow bei Booßen, Schönfließ, Mallnow – westlich der Bahnstrecke RB 60,

| Gemeinde Fichtenhöhe – westlich der Bahnstrecke RB 60, |
| --- |

Gemeinde Fichtenhöhe – westlich der Bahnstrecke RB 60,

| Gemeinde Lindendorf – westlich der Bahnstrecke RB 60, |
| --- |

Gemeinde Lindendorf – westlich der Bahnstrecke RB 60,

| Gemeinde Vierlinden – westlich der Bahnstrecke RB 60, |
| --- |

Gemeinde Vierlinden – westlich der Bahnstrecke RB 60,

| Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Trebnitz und Jahnsfelde, |
| --- |

Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Trebnitz und Jahnsfelde,

| Gemeinde Letschin mit den Gemarkungen Steintoch, Neu Rosenthal, Letschin, Kiehnwerder, Sietzing, Kienitz, Wilhelmsaue, Posedin, Solikante, Klein Neuendorf, Neubarnim, Ortwig, Groß Neuendorf, Ortwig Graben, Mehrin-Graben und Zelliner Loose, |
| --- |

Gemeinde Letschin mit den Gemarkungen Steintoch, Neu Rosenthal, Letschin, Kiehnwerder, Sietzing, Kienitz, Wilhelmsaue, Posedin, Solikante, Klein Neuendorf, Neubarnim, Ortwig, Groß Neuendorf, Ortwig Graben, Mehrin-Graben und Zelliner Loose,

| Gemeinde Seelow – westlich der Bahnstrecke RB 60, |
| --- |

Gemeinde Seelow – westlich der Bahnstrecke RB 60,

| Landkreis Oder-Spree:





  Gemeinde Storkow (Mark), |
| --- |

Landkreis Oder-Spree:

Gemeinde Storkow (Mark),

| Gemeinde Wendisch Rietz, |
| --- |

Gemeinde Wendisch Rietz,

| Gemeinde Reichenwalde, |
| --- |

Gemeinde Reichenwalde,

| Gemeinde Diensdorf-Radlow, |
| --- |

Gemeinde Diensdorf-Radlow,

| Gemeinde Bad Saarow, |
| --- |

Gemeinde Bad Saarow,

| Gemeinde Rietz-Neuendorf mit den Gemarkungen Buckow, Glienicke, Behrensdorf, Ahrensdorf, Herzberg, Görzig, Pfaffendorf, Sauen, Wilmersdorf (G), Neubrück, Drahendorf, Alt Golm, |
| --- |

Gemeinde Rietz-Neuendorf mit den Gemarkungen Buckow, Glienicke, Behrensdorf, Ahrensdorf, Herzberg, Görzig, Pfaffendorf, Sauen, Wilmersdorf (G), Neubrück, Drahendorf, Alt Golm,

| Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Briescht, Kossenblatt, Werder, Görsdorf (B), Giesendorf, Wiesendorf, Wulfersdorf, Falkenberg (T), Lindenberg, |
| --- |

Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Briescht, Kossenblatt, Werder, Görsdorf (B), Giesendorf, Wiesendorf, Wulfersdorf, Falkenberg (T), Lindenberg,

| Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Demnitz, Steinhöfel, Hasenfelde, Ahrensdorf, Heinersdorf, Tempelberg, |
| --- |

Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Demnitz, Steinhöfel, Hasenfelde, Ahrensdorf, Heinersdorf, Tempelberg,

| Gemeinde Langewahl, |
| --- |

Gemeinde Langewahl,

| Gemeinde Berkenbrück, |
| --- |

Gemeinde Berkenbrück,

| Gemeinde Briesen (Mark), |
| --- |

Gemeinde Briesen (Mark),

| Gemeinde Jacobsdorf, |
| --- |

Gemeinde Jacobsdorf,

| Landkreis Spree-Neiße:





  Gemeinde Jänschwalde, |
| --- |

Landkreis Spree-Neiße:

Gemeinde Jänschwalde,

| Gemeinde Peitz, |
| --- |

Gemeinde Peitz,

| Gemeinde Tauer, |
| --- |

Gemeinde Tauer,

| Gemeinde Turnow-Preilack, |
| --- |

Gemeinde Turnow-Preilack,

| Gemeinde Drachhausen, |
| --- |

Gemeinde Drachhausen,

| Gemeinde Schmogrow-Fehrow, |
| --- |

Gemeinde Schmogrow-Fehrow,

| Gemeinde Drehnow, |
| --- |

Gemeinde Drehnow,

| Gemeinde Guben mit der Gemarkung Schlagsdorf, |
| --- |

Gemeinde Guben mit der Gemarkung Schlagsdorf,

| Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Grabko, Kerkwitz, Groß Gastrose, |
| --- |

Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Grabko, Kerkwitz, Groß Gastrose,

| kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder), |
| --- |

kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder),

| Bundesland Sachsen:





  Landkreis Görlitz:





  Gemeinde Boxberg / O. L. östlich der K8481 und nördlich der S131, |
| --- |

Bundesland Sachsen:

Landkreis Görlitz:

Gemeinde Boxberg / O. L. östlich der K8481 und nördlich der S131,

| Gemeinde Gablenz, |
| --- |

Gemeinde Gablenz,

| Gemeinde Görlitz nördlich der Bundesautobahn 4, |
| --- |

Gemeinde Görlitz nördlich der Bundesautobahn 4,

| Gemeinde Groß Düben, |
| --- |

Gemeinde Groß Düben,

| Gemeinde Hähnichen, |
| --- |

Gemeinde Hähnichen,

| Gemeinde Krauschwitz sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- |

Gemeinde Krauschwitz sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| Gemeinde Kreba-Neudorf östlich der S131 sowie der S121, |
| --- |

Gemeinde Kreba-Neudorf östlich der S131 sowie der S121,

| Gemeinde Mücka östlich der S121, |
| --- |

Gemeinde Mücka östlich der S121,

| Gemeinde Neißeaue, |
| --- |

Gemeinde Neißeaue,

| Gemeinde Niesky nördlich der S121 und westlich der B115, |
| --- |

Gemeinde Niesky nördlich der S121 und westlich der B115,

| Gemeinde Quitzdorf am See nördlich der S121, |
| --- |

Gemeinde Quitzdorf am See nördlich der S121,

| Gemeinde Rietschen sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- |

Gemeinde Rietschen sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| Gemeinde Rothenburg/ O. L., sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- |

Gemeinde Rothenburg/ O. L., sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| Gemeinde Schleife, |
| --- |

Gemeinde Schleife,

| Gemeinde Trebendorf östlich der K8481, |
| --- |

Gemeinde Trebendorf östlich der K8481,

| Gemeinde Weißkeißel sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes, |
| --- |

Gemeinde Weißkeißel sofern nicht bereits Teil des gefährdeten Gebietes,

| Gemeinde Weißwasser / O. L. östlich der K8481. |
| --- |

Gemeinde Weißwasser / O. L. östlich der K8481.

II OSA

1.   Bulgaaria

Järgmised piirkonnad Bulgaarias:

| — | the whole region of Haskovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Haskovo,

| — | the whole region of Yambol, |
| --- | --- |

—

the whole region of Yambol,

| — | the whole region of Stara Zagora, |
| --- | --- |

—

the whole region of Stara Zagora,

| — | the whole region of Pernik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pernik,

| — | the whole region of Kyustendil, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kyustendil,

| — | the whole region of Plovdiv, |
| --- | --- |

—

the whole region of Plovdiv,

| — | the whole region of Pazardzhik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pazardzhik,

| — | the whole region of Smolyan, |
| --- | --- |

—

the whole region of Smolyan,

| — | the whole region of Burgas excluding the areas in Part III. |
| --- | --- |

—

the whole region of Burgas excluding the areas in Part III.

2.   Eesti

Järgmised piirkonnad Eestis:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

3.   Ungari

Järgmised piirkonnad Ungaris:

| — | Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye: 251950, 252050, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye: 251950, 252050, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe.

4.   Läti

Järgmised piirkonnad Lätis:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aizputes novada Aizputes, Cīravas un Lažas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Aizputes, Cīravas un Lažas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes pilsēta,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novads,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads |
| --- | --- |

—

Cēsu novads

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Durbes novads, |
| --- | --- |

—

Durbes novads,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Padures, Rumbas, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Ēdoles, Īvandes, Kurmāles, Turlavas, Gudenieku un Snēpeles pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Padures, Rumbas, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Ēdoles, Īvandes, Kurmāles, Turlavas, Gudenieku un Snēpeles pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts, Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts, Pāvilostas pilsēta,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novads, |
| --- | --- |

—

Saldus novads,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novada Raņķu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Raņķu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novada Vaiņodes pagasts un Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem autoceļa P116, P106, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novada Vaiņodes pagasts un Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem autoceļa P116, P106,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novads, |
| --- | --- |

—

Ventspils novads,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

5.   Leedu

Järgmised piirkonnad Leedus:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Girdžių, Jurbarko miesto, Jurbarkų, Raudonės, Šimkaičių, Skirsnemunės, Smalininkų, Veliuonos ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Girdžių, Jurbarko miesto, Jurbarkų, Raudonės, Šimkaičių, Skirsnemunės, Smalininkų, Veliuonos ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Ežerėlio, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos, Užliedžių, Vilkijos, ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Ežerėlio, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos, Užliedžių, Vilkijos, ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kazlų rūdos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų rūdos savivaldybė,

| — | Kelmės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Dotnuvos, Gudžiūnų, Kėdainių miesto, Krakių, Pelėdnagių, Surviliškio, Šėtos, Truskavos, Vilainių ir Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę ir rytus nuo kelio Nr. 229 ir Nr. 2032, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Dotnuvos, Gudžiūnų, Kėdainių miesto, Krakių, Pelėdnagių, Surviliškio, Šėtos, Truskavos, Vilainių ir Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę ir rytus nuo kelio Nr. 229 ir Nr. 2032,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Kretingos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kretingos rajono savivaldybė,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė: Žlibinų, Stalgėnų, Nausodžio sen dalis nuo kelio Nr. 166 į šiaurės vakarus, Plungės miesto ir Šateikių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Žlibinų, Stalgėnų, Nausodžio sen dalis nuo kelio Nr. 166 į šiaurės vakarus, Plungės miesto ir Šateikių seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Betygalos, Girkalnio, Kalnujų, Nemakščių, Pagojukų, Paliepių, Raseinių miesto, Raseinių, Šiluvos, Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Betygalos, Girkalnio, Kalnujų, Nemakščių, Pagojukų, Paliepių, Raseinių miesto, Raseinių, Šiluvos, Viduklės seniūnijos,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos, Ylakių, Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo ir Skuodo miesto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos, Ylakių, Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo ir Skuodo miesto seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

6.   Poola

Järgmised piirkonnad Poolas:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| powiat elbląski, |
| --- |

powiat elbląski,

| powiat miejski Elbląg, |
| --- |

powiat miejski Elbląg,

| powiat gołdapski, |
| --- |

powiat gołdapski,

| powiat piski, |
| --- |

powiat piski,

| gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Sępopol w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Sępopol w powiecie bartoszyckim,

| gminy Biskupiec, Kolno, część gminy Olsztynek położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Biskupiec, Kolno, część gminy Olsztynek położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim,

| gmina Grunwald, część gminy Małdyty położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Miłomłyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy wiejskiej Ostróda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 oraz na południe od drogi nr 16, część miasta Ostróda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Dąbrówno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 542 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Dąbrówno, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Dąbrówno przez miejscowości Zamkowy Młyn – Wądzyń do południowej granicy gminy w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gmina Grunwald, część gminy Małdyty położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Miłomłyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy wiejskiej Ostróda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 oraz na południe od drogi nr 16, część miasta Ostróda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Dąbrówno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 542 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Dąbrówno, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Dąbrówno przez miejscowości Zamkowy Młyn – Wądzyń do południowej granicy gminy w powiecie ostródzkim,

| powiat giżycki, |
| --- |

powiat giżycki,

| powiat braniewski, |
| --- |

powiat braniewski,

| powiat kętrzyński, |
| --- |

powiat kętrzyński,

| gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim,

| gmina Nidzica i część gminy Kozłowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim, |
| --- |

gmina Nidzica i część gminy Kozłowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim,

| gminy Dźwierzuty, Jedwabno, Pasym, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

gminy Dźwierzuty, Jedwabno, Pasym, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim,

| powiat mrągowski, |
| --- |

powiat mrągowski,

| gminy Lubawa, miasto Lubawa, Zalewo i część gminy wiejskiej Iława położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 521 biegnącą od zachodniej granicy gminy do zachodniej granicy miasta Iława oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od południowej granicy gminy miasta Iława przez miejscowość Katarzynki do południowej granicy gminy w powiecie iławskim, |
| --- |

gminy Lubawa, miasto Lubawa, Zalewo i część gminy wiejskiej Iława położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 521 biegnącą od zachodniej granicy gminy do zachodniej granicy miasta Iława oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od południowej granicy gminy miasta Iława przez miejscowość Katarzynki do południowej granicy gminy w powiecie iławskim,

| powiat węgorzewski, |
| --- |

powiat węgorzewski,

| w województwie podlaskim:





  powiat bielski, |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat bielski,

| powiat grajewski, |
| --- |

powiat grajewski,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| powiat siemiatycki, |
| --- |

powiat siemiatycki,

| powiat hajnowski, |
| --- |

powiat hajnowski,

| gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim,

| gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- |

gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| powiat kolneński z miastem Kolno, |
| --- |

powiat kolneński z miastem Kolno,

| powiat białostocki, |
| --- |

powiat białostocki,

| gminy Filipów, Jeleniewo, Przerośl, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki, Szypliszki Wiżajny oraz część gminy Bakałarzewo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na północny - wschód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim, |
| --- |

gminy Filipów, Jeleniewo, Przerośl, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki, Szypliszki Wiżajny oraz część gminy Bakałarzewo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na północny - wschód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| powiat sokólski, |
| --- |

powiat sokólski,

| powiat miejski Białystok, |
| --- |

powiat miejski Białystok,

| w województwie mazowieckim:





  powiat siedlecki, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

powiat siedlecki,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| gminy Grębków i Wierzbno w powiecie węgrowskim, |
| --- |

gminy Grębków i Wierzbno w powiecie węgrowskim,

| powiat łosicki, |
| --- |

powiat łosicki,

| powiat ciechanowski, |
| --- |

powiat ciechanowski,

| powiat sochaczewski, |
| --- |

powiat sochaczewski,

| gminy Policzna, Przyłęk, Tczów i Zwoleń w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gminy Policzna, Przyłęk, Tczów i Zwoleń w powiecie zwoleńskim,

| powiat kozienicki, |
| --- |

powiat kozienicki,

| gminy Chotcza i Solec nad Wisłą w powiecie lipskim, |
| --- |

gminy Chotcza i Solec nad Wisłą w powiecie lipskim,

| gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew, część gminy Iłża położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9, część gminy Wolanów położona na północ od drogi nr 12 w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew, część gminy Iłża położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9, część gminy Wolanów położona na północ od drogi nr 12 w powiecie radomskim,

| gminy Bodzanów, Bulkowo, Staroźreby, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Bodzanów, Bulkowo, Staroźreby, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim,

| powiat nowodworski, |
| --- |

powiat nowodworski,

| powiat płoński, |
| --- |

powiat płoński,

| gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Dębówka, Klembów, Poświętne, Radzymin, Wołomin, miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Dębówka, Klembów, Poświętne, Radzymin, Wołomin, miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka w powiecie wołomińskim,

| gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na północ od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na północ od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim,

| gminy Boguty – Pianki, Zaręby Kościelne, Nur i część gminy Małkinia Górna położona na południe od rzeki Brok w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gminy Boguty – Pianki, Zaręby Kościelne, Nur i część gminy Małkinia Górna położona na południe od rzeki Brok w powiecie ostrowskim,

| gminy Stupsk, Wiśniewo i Strzegowo w powiecie mławskim, |
| --- |

gminy Stupsk, Wiśniewo i Strzegowo w powiecie mławskim,

| powiat miński, |
| --- |

powiat miński,

| powiat otwocki, |
| --- |

powiat otwocki,

| powiat warszawski zachodni, |
| --- |

powiat warszawski zachodni,

| powiat legionowski, |
| --- |

powiat legionowski,

| powiat piaseczyński, |
| --- |

powiat piaseczyński,

| powiat pruszkowski, |
| --- |

powiat pruszkowski,

| powiat grójecki, |
| --- |

powiat grójecki,

| powiat grodziski, |
| --- |

powiat grodziski,

| powiat żyrardowski, |
| --- |

powiat żyrardowski,

| powiat białobrzeski, |
| --- |

powiat białobrzeski,

| powiat przysuski, |
| --- |

powiat przysuski,

| powiat miejski Warszawa, |
| --- |

powiat miejski Warszawa,

| w województwie lubelskim:





  powiat bialski, |
| --- |

w województwie lubelskim:

powiat bialski,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim, |
| --- |

gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim,

| gminy Janowiec, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Markuszów, Nałęczów, Puławy z miastem Puławy, Wąwolnica i Żyrzyn w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Janowiec, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Markuszów, Nałęczów, Puławy z miastem Puławy, Wąwolnica i Żyrzyn w powiecie puławskim,

| gminy Nowodwór, miasto Dęblin i część gminy Ryki położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową powiecie ryckim, |
| --- |

gminy Nowodwór, miasto Dęblin i część gminy Ryki położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową powiecie ryckim,

| gminy Adamów, Krzywda, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, Wojcieszków, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Adamów, Krzywda, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, Wojcieszków, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim,

| powiat lubelski, |
| --- |

powiat lubelski,

| powiat miejski Lublin, |
| --- |

powiat miejski Lublin,

| gminy Niedźwiada, Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Niedźwiada, Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim,

| powiat łęczyński, |
| --- |

powiat łęczyński,

| powiat świdnicki, |
| --- |

powiat świdnicki,

| gminy Fajsławice, Gorzków, Izbica, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Kraśniczyn, Łopiennik Górny, Siennica Różana i część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Fajsławice, Gorzków, Izbica, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Kraśniczyn, Łopiennik Górny, Siennica Różana i część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim,

| gminy Chełm, Ruda – Huta, Sawin, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Wierzbica, część gminy Dorohusk położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Chełm, Ruda – Huta, Sawin, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Wierzbica, część gminy Dorohusk położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| powiat kraśnicki, |
| --- |

powiat kraśnicki,

| powiat opolski, |
| --- |

powiat opolski,

| powiat parczewski, |
| --- |

powiat parczewski,

| powiat włodawski, |
| --- |

powiat włodawski,

| powiat radzyński, |
| --- |

powiat radzyński,

| w województwie podkarpackim:





  powiat stalowowolski, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

powiat stalowowolski,

| gminy Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów, Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

gminy Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów, Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim,

| część gminy Kamień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- |

część gminy Kamień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| gminy Cmolas i Majdan Królewski w powiecie kolbuszowskim, |
| --- |

gminy Cmolas i Majdan Królewski w powiecie kolbuszowskim,

| gminy Grodzisko Dolne, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na południe od miasta Leżajsk oraz na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim, |
| --- |

gminy Grodzisko Dolne, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na południe od miasta Leżajsk oraz na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim,

| gmina Jarocin, część gminy Harasiuki położona na północ od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim, |
| --- |

gmina Jarocin, część gminy Harasiuki położona na północ od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim,

| powiat tarnobrzeski, |
| --- |

powiat tarnobrzeski,

| w województwie pomorskim:





  gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim, |
| --- |

w województwie pomorskim:

gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim,

| gmina Stare Pole w powiecie malborskim, |
| --- |

gmina Stare Pole w powiecie malborskim,

| gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- |

gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

| w województwie świętokrzyskim:





  gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim,

| część gminy Brody położona na zachód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- |

część gminy Brody położona na zachód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| w województwie lubuskim:





  powiat wschowski, |
| --- |

w województwie lubuskim:

powiat wschowski,

| gmina Kostrzyn nad Odrą i część gminy Witnica położona na południowy zachód od drogi biegnącej od zachodniej granicy gminy od miejscowości Krześnica, przez miejscowości Kamień Wielki - Mościce - Witnica - Kłopotowo do południowej granicy gminy w powiecie gorzowskim, |
| --- |

gmina Kostrzyn nad Odrą i część gminy Witnica położona na południowy zachód od drogi biegnącej od zachodniej granicy gminy od miejscowości Krześnica, przez miejscowości Kamień Wielki - Mościce - Witnica - Kłopotowo do południowej granicy gminy w powiecie gorzowskim,

| gminy Gubin z miastem Gubin, Maszewo i część gminy Bytnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim, |
| --- |

gminy Gubin z miastem Gubin, Maszewo i część gminy Bytnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim,

| powiat słubicki, |
| --- |

powiat słubicki,

| gminy Słońsk, Sulęcin i Torzym w powiecie sulęcińskim, |
| --- |

gminy Słońsk, Sulęcin i Torzym w powiecie sulęcińskim,

| gminy Bledzew i Międzyrzecz w powiecie międzyrzeckim, |
| --- |

gminy Bledzew i Międzyrzecz w powiecie międzyrzeckim,

| gminy Kolsko, część gminy Kożuchów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim, |
| --- |

gminy Kolsko, część gminy Kożuchów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim,

| gminy Nowogród Bobrzański, Trzebiechów część gminy Bojadła położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim, |
| --- |

gminy Nowogród Bobrzański, Trzebiechów część gminy Bojadła położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim,

| powiat żarski, |
| --- |

powiat żarski,

| gminy Brzeźnica, Iłowa, Małomice, Szprotawa, Wymiarki, Żagań, miasto Żagań, miasto Gozdnica, część gminy Niegosławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim, |
| --- |

gminy Brzeźnica, Iłowa, Małomice, Szprotawa, Wymiarki, Żagań, miasto Żagań, miasto Gozdnica, część gminy Niegosławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim,

| gminy Lubrza, Łagów i Świebodzin w powiecie świebodzińskim, |
| --- |

gminy Lubrza, Łagów i Świebodzin w powiecie świebodzińskim,

| w województwie dolnośląskim:





  gmina Pęcław, część gminy Kotla położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gmina Pęcław, część gminy Kotla położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim,

| gminy Grębocice i Polkowice w powiecie polkowickim, |
| --- |

gminy Grębocice i Polkowice w powiecie polkowickim,

| w województwie wielkopolskim:





  gminy Przemęt i Wolsztyn w powiecie wolsztyńskim, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

gminy Przemęt i Wolsztyn w powiecie wolsztyńskim,

| gmina Wielichowo część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 i część gminy Rakoniewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim, |
| --- |

gmina Wielichowo część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 i część gminy Rakoniewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim,

| gminy Lipno, Osieczna, Wijewo, Włoszakowice i część gminy Święciechowa położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie leszczyńskim, |
| --- |

gminy Lipno, Osieczna, Wijewo, Włoszakowice i część gminy Święciechowa położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie leszczyńskim,

| gmina Śmigiel, część gminy wiejskiej Kościan położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim, |
| --- |

gmina Śmigiel, część gminy wiejskiej Kościan położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim,

| powiat miejski Leszno, |
| --- |

powiat miejski Leszno,

| powiat obornicki, |
| --- |

powiat obornicki,

| część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim, |
| --- |

część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim,

| gmina Suchy Las, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Rokietnica położona na północ i na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz w powiecie poznańskim, |
| --- |

gmina Suchy Las, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Rokietnica położona na północ i na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz w powiecie poznańskim,

| część gminy Szamotuły położona na wschód od wschodniej granicy miasta Szamotuły i na północ od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na wschód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na wschód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim. |
| --- |

część gminy Szamotuły położona na wschód od wschodniej granicy miasta Szamotuły i na północ od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na wschód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na wschód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim.

| w województwie łódzkim:





  gminy Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim, |
| --- |

w województwie łódzkim:

gminy Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim,

| gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim, |
| --- |

gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim,

| gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim, |
| --- |

gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim,

| w województwie zachodniopomorskim:





  część gminy Boleszkowice położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 i część gminy Dębno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Sarbinowo, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Sarbinowo przez miejscowość Krześnica do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim. |
| --- |

w województwie zachodniopomorskim:

część gminy Boleszkowice położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 i część gminy Dębno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Sarbinowo, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Sarbinowo przez miejscowość Krześnica do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim.

7.   Slovakkia

Järgmised piirkonnad Slovakkias:

| — | in the district of Gelnica, the whole municipality of Smolník, |
| --- | --- |

—

in the district of Gelnica, the whole municipality of Smolník,

| — | In the district of Košice-okolie the municipalities of Opátka, Košická Belá, Malá Lodina, Veľká Lodina, Kysak, Sokoľ, Trebejov, Obišovce, Družstevná pri Hornáde, Kostoľany nad Hornádom, Budimír, Vajkovce, Chrastné, Čižatice, Kráľovce, Ploské, Nová Polhora, Boliarov, Kecerovce, Vtáčkovce, Herľany, Rankovce, Mudrovce, Kecerovský Lipovec, Opiná, Bunetice, |
| --- | --- |

—

In the district of Košice-okolie the municipalities of Opátka, Košická Belá, Malá Lodina, Veľká Lodina, Kysak, Sokoľ, Trebejov, Obišovce, Družstevná pri Hornáde, Kostoľany nad Hornádom, Budimír, Vajkovce, Chrastné, Čižatice, Kráľovce, Ploské, Nová Polhora, Boliarov, Kecerovce, Vtáčkovce, Herľany, Rankovce, Mudrovce, Kecerovský Lipovec, Opiná, Bunetice,

| — | the whole city of Košice, |
| --- | --- |

—

the whole city of Košice,

| — | in the district of Michalovce, the whole municipalities of Tušice, Moravany, Pozdišovce, Michalovce, Zalužice, Lúčky, Závadka, Hnojné, Poruba pod Vihorlatom, Jovsa, Kusín, Klokočov, Kaluža, Vinné, Trnava pri Laborci, Oreské, Staré, Zbudza, Petrovce nad Laborcom, Lesné, Suché, Rakovec nad Ondavou, Nacina Ves, Voľa, and Pusté Čemerné, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce, the whole municipalities of Tušice, Moravany, Pozdišovce, Michalovce, Zalužice, Lúčky, Závadka, Hnojné, Poruba pod Vihorlatom, Jovsa, Kusín, Klokočov, Kaluža, Vinné, Trnava pri Laborci, Oreské, Staré, Zbudza, Petrovce nad Laborcom, Lesné, Suché, Rakovec nad Ondavou, Nacina Ves, Voľa, and Pusté Čemerné,

| — | in the district of Vranov nad Topľou, the whole municipalities of Zámutov, Rudlov, Jusková Voľa, Banské, Cabov, Davidov, Kamenná Poruba, Vechec, Čaklov, Soľ, Komárany, Čičava, Nižný Kručov, Vranov nad Topľou, Sačurov, Sečovská Polianka, Dlhé Klčovo, Nižný Hrušov, Poša, Nižný Hrabovec, Hencovce, Kučín, Majerovce, Sedliská, Kladzany and Tovarnianska Polianka, Herrmanovce nad Topľou, Petrovce, Pavlovce, Hanušovce nad Topľou, Medzianky, Radvanovce, Babie, Vlača, Ďurďoš, Prosačov, Remeniny, Skrabské, Bystré, Petkovce, Michalok, Vyšný Žipov, Čierne nad Topľou, Zlatník, Hlinné, Jastrabie nad Topľou, Merník, |
| --- | --- |

—

in the district of Vranov nad Topľou, the whole municipalities of Zámutov, Rudlov, Jusková Voľa, Banské, Cabov, Davidov, Kamenná Poruba, Vechec, Čaklov, Soľ, Komárany, Čičava, Nižný Kručov, Vranov nad Topľou, Sačurov, Sečovská Polianka, Dlhé Klčovo, Nižný Hrušov, Poša, Nižný Hrabovec, Hencovce, Kučín, Majerovce, Sedliská, Kladzany and Tovarnianska Polianka, Herrmanovce nad Topľou, Petrovce, Pavlovce, Hanušovce nad Topľou, Medzianky, Radvanovce, Babie, Vlača, Ďurďoš, Prosačov, Remeniny, Skrabské, Bystré, Petkovce, Michalok, Vyšný Žipov, Čierne nad Topľou, Zlatník, Hlinné, Jastrabie nad Topľou, Merník,

| — | in the district of Prešov, the whole municipalities of Tuhrina, Lúčina, Podhradík, Okružná, Ruská Nová Ves, Teriakovce, Ľubotice, Vyšná Šebastová, Lipníky, Chmeľov, Čelovce, Pušovce, Proč, Šarišská Trstená, Chmeľovec, Podhorany, Nemcovce, Lada, Kapušany, Fulianka, Prešov, Fintice, Tulčík, Demjata, Veľký Slivník, Záhradné, Malý Slivník, Mošurov, Terňa, Gregorovce, Medzany, Malý Šariš, Župčany, Svinia, Veľký Šariš, Geraltov, Trnkov, Šarišská Poruba, Lažany, Červenica, Žehňa, Záborské, Dulova Ves, Kokošovce, Abranovce, Lesíček, Zlatá Baňa, Ruská Nová Ves, Teriakovce, Podhradník, Mirkovce, Brestov, Varhaňovce, |
| --- | --- |

—

in the district of Prešov, the whole municipalities of Tuhrina, Lúčina, Podhradík, Okružná, Ruská Nová Ves, Teriakovce, Ľubotice, Vyšná Šebastová, Lipníky, Chmeľov, Čelovce, Pušovce, Proč, Šarišská Trstená, Chmeľovec, Podhorany, Nemcovce, Lada, Kapušany, Fulianka, Prešov, Fintice, Tulčík, Demjata, Veľký Slivník, Záhradné, Malý Slivník, Mošurov, Terňa, Gregorovce, Medzany, Malý Šariš, Župčany, Svinia, Veľký Šariš, Geraltov, Trnkov, Šarišská Poruba, Lažany, Červenica, Žehňa, Záborské, Dulova Ves, Kokošovce, Abranovce, Lesíček, Zlatá Baňa, Ruská Nová Ves, Teriakovce, Podhradník, Mirkovce, Brestov, Varhaňovce,

| — | in the district of Sabinov, the whole municipalities Ostrovany, Daletice, Jarovnice, Šarišské Michaľany, Ražňany, Uzovce, Hubošovce, Ratvaj, Bodovce, Šarišské Sokolovce, Sabinov, Jakubovany, Uzovský Šalgov, Uzovské Pekľany, Pečovská Nová Ves, Rožkovany, Jakubova Voľa, Drienica, Červená Voda, Jakovany, Červenica pri Sabinove, Ľutina, Olejníkov, Lipany, Lúčka, Hanigovce, Milpoš, Kamenica, |
| --- | --- |

—

in the district of Sabinov, the whole municipalities Ostrovany, Daletice, Jarovnice, Šarišské Michaľany, Ražňany, Uzovce, Hubošovce, Ratvaj, Bodovce, Šarišské Sokolovce, Sabinov, Jakubovany, Uzovský Šalgov, Uzovské Pekľany, Pečovská Nová Ves, Rožkovany, Jakubova Voľa, Drienica, Červená Voda, Jakovany, Červenica pri Sabinove, Ľutina, Olejníkov, Lipany, Lúčka, Hanigovce, Milpoš, Kamenica,

| — | in the district of Svidník, the whole municipalities of Dukovce, Želmanovce, Kuková, Kalnište, Lužany pri Ondave, Lúčka, Giraltovce, Kračúnovce, Železník, Kobylince, Mičakovce, |
| --- | --- |

—

in the district of Svidník, the whole municipalities of Dukovce, Želmanovce, Kuková, Kalnište, Lužany pri Ondave, Lúčka, Giraltovce, Kračúnovce, Železník, Kobylince, Mičakovce,

| — | in the district of Bardejov, the whole municipalities of Kríže, Hervartov, Richvald, Šiba, Kľušov, Hertník, Fričkovce, Bartošovce, Kobyly, Osikov, Vaniškovce, Janovce, Tročany, Abrahámovce, Raslavice, Buclovany, Lopúchov, Stuľany, Koprivnica, Kochanovce, Harhaj, Vyšný Kručov, Brezov, Lascov, Marhaň, Kučín, Kožany, Kurima, Nemcovce, Porúbka, Hankovce, Oľšavce, Nižná Voľa, Rešov, Vyšná Voľa, Poliakovce, Dubinné, Hrabovec, Komárov, Lukavica, Livov, Livovská Huta, Lukov, Malcov, Lenartov, Snakov, Hrabské, Gerlachov, Kružlov, Krivé, Bogliarka, |
| --- | --- |

—

in the district of Bardejov, the whole municipalities of Kríže, Hervartov, Richvald, Šiba, Kľušov, Hertník, Fričkovce, Bartošovce, Kobyly, Osikov, Vaniškovce, Janovce, Tročany, Abrahámovce, Raslavice, Buclovany, Lopúchov, Stuľany, Koprivnica, Kochanovce, Harhaj, Vyšný Kručov, Brezov, Lascov, Marhaň, Kučín, Kožany, Kurima, Nemcovce, Porúbka, Hankovce, Oľšavce, Nižná Voľa, Rešov, Vyšná Voľa, Poliakovce, Dubinné, Hrabovec, Komárov, Lukavica, Livov, Livovská Huta, Lukov, Malcov, Lenartov, Snakov, Hrabské, Gerlachov, Kružlov, Krivé, Bogliarka,

| — | in the district of Stará Ľubovňa, the whole municipalities of Kyjov, Pusté Pole, Šarišské Jastrabie, Čirč, Ruská Voľa nad Popradom, Obručné, |
| --- | --- |

—

in the district of Stará Ľubovňa, the whole municipalities of Kyjov, Pusté Pole, Šarišské Jastrabie, Čirč, Ruská Voľa nad Popradom, Obručné,

| — | in the district of Revúca, the whole municipalities of Gemer, Tornaľa, Žiar, Gemerská Ves, Levkuška, Otročok, Polina, Rašice, Licince, Leváre, Držkovce, Chvalová, Sekerešovo, Višňové, |
| --- | --- |

—

in the district of Revúca, the whole municipalities of Gemer, Tornaľa, Žiar, Gemerská Ves, Levkuška, Otročok, Polina, Rašice, Licince, Leváre, Držkovce, Chvalová, Sekerešovo, Višňové,

| — | in the district of Rimavská Sobota, the whole municipalities of Abovce, Barca, Bátka, Cakov, Chanava, Dulovo, Figa, Gemerské Michalovce, Hubovo, Ivanice, Kaloša, Kesovce, Kráľ, Lenartovce, Lenka, Neporadza, Orávka, Radnovce, Rakytník, Riečka, Rimavská Seč, Rumince, Stránska, Uzovská Panica, Valice, Vieska nad Blhom, Vlkyňa, Vyšné Valice, Včelince, Zádor, Číž, Štrkovec Tomášovce, Žíp, Španie Pole, Hostišovce, Budikovany, Teplý Vrch, Veľký Blh, Janice, Chrámec, Orávka, Martinová, Bottovo, Dubovec, Šimonovce, Širkovce Drňa, Hostice, Gemerské Dechtáre, Jestice, Petrovce, Dubno, Gemerský Jablonec, |
| --- | --- |

—

in the district of Rimavská Sobota, the whole municipalities of Abovce, Barca, Bátka, Cakov, Chanava, Dulovo, Figa, Gemerské Michalovce, Hubovo, Ivanice, Kaloša, Kesovce, Kráľ, Lenartovce, Lenka, Neporadza, Orávka, Radnovce, Rakytník, Riečka, Rimavská Seč, Rumince, Stránska, Uzovská Panica, Valice, Vieska nad Blhom, Vlkyňa, Vyšné Valice, Včelince, Zádor, Číž, Štrkovec Tomášovce, Žíp, Španie Pole, Hostišovce, Budikovany, Teplý Vrch, Veľký Blh, Janice, Chrámec, Orávka, Martinová, Bottovo, Dubovec, Šimonovce, Širkovce Drňa, Hostice, Gemerské Dechtáre, Jestice, Petrovce, Dubno, Gemerský Jablonec,

| — | in the district of Prešov, the whole municipalities of Tuhrina and Lúčina. |
| --- | --- |

—

in the district of Prešov, the whole municipalities of Tuhrina and Lúčina.

8.   Saksamaa

Järgmised piirkonnad Saksamaal:

| Bundesland Brandenburg:





  Landkreis Oder-Spree:





  Gemeinde Grunow-Dammendorf, |
| --- |

Bundesland Brandenburg:

Landkreis Oder-Spree:

Gemeinde Grunow-Dammendorf,

| Gemeinde Mixdorf |
| --- |

Gemeinde Mixdorf

| Gemeinde Schlaubetal, |
| --- |

Gemeinde Schlaubetal,

| Gemeinde Neuzelle, |
| --- |

Gemeinde Neuzelle,

| Gemeinde Neißemünde, |
| --- |

Gemeinde Neißemünde,

| Gemeinde Lawitz, |
| --- |

Gemeinde Lawitz,

| Gemeinde Eisenhüttenstadt, |
| --- |

Gemeinde Eisenhüttenstadt,

| Gemeinde Vogelsang, |
| --- |

Gemeinde Vogelsang,

| Gemeinde Ziltendorf, |
| --- |

Gemeinde Ziltendorf,

| Gemeinde Wiesenau, |
| --- |

Gemeinde Wiesenau,

| Gemeinde Friedland, |
| --- |

Gemeinde Friedland,

| Gemeinde Siehdichum |
| --- |

Gemeinde Siehdichum

| Gemeinde Müllrose, |
| --- |

Gemeinde Müllrose,

| Gemeinde Groß Lindow, |
| --- |

Gemeinde Groß Lindow,

| Gemeinde Brieskow-Finkenheerd, |
| --- |

Gemeinde Brieskow-Finkenheerd,

| Gemeinde Ragow-Merz, |
| --- |

Gemeinde Ragow-Merz,

| Gemeinde Beeskow, |
| --- |

Gemeinde Beeskow,

| Gemeinde Rietz-Neuendorf mit den Gemarkungen Groß Rietz und Birkholz, |
| --- |

Gemeinde Rietz-Neuendorf mit den Gemarkungen Groß Rietz und Birkholz,

| Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Stremmen, Ranzig, Trebatsch, Sabrodt, Sawall, Mitweide und Tauche, |
| --- |

Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Stremmen, Ranzig, Trebatsch, Sabrodt, Sawall, Mitweide und Tauche,

| Landkreis Dahme-Spreewald:





  Gemeinde Jamlitz, |
| --- |

Landkreis Dahme-Spreewald:

Gemeinde Jamlitz,

| Gemeinde Lieberose, |
| --- |

Gemeinde Lieberose,

| Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Goyatz, Jessern, Lamsfeld, Ressen, Speichrow und Zaue, |
| --- |

Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Goyatz, Jessern, Lamsfeld, Ressen, Speichrow und Zaue,

| Landkreis Spree-Neiße:





  Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Stakow, Reicherskreuz, Groß Drewitz, Sembten, Lauschütz, Krayne, Lübbinchen, Grano, Pinnow, Bärenklau, Schenkendöbern und Atterwasch, |
| --- |

Landkreis Spree-Neiße:

Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Stakow, Reicherskreuz, Groß Drewitz, Sembten, Lauschütz, Krayne, Lübbinchen, Grano, Pinnow, Bärenklau, Schenkendöbern und Atterwasch,

| Gemeinde Guben mit den Gemarkungen Bresinchen, Guben und Deulowitz, |
| --- |

Gemeinde Guben mit den Gemarkungen Bresinchen, Guben und Deulowitz,

| Landkreis Märkisch-Oderland:





  Gemeinde Zechin, |
| --- |

Landkreis Märkisch-Oderland:

Gemeinde Zechin,

| Gemeinde Bleyen-Genschmar, |
| --- |

Gemeinde Bleyen-Genschmar,

| Gemeinde Golzow, |
| --- |

Gemeinde Golzow,

| Gemeinde Küstriner Vorland, |
| --- |

Gemeinde Küstriner Vorland,

| Gemeinde Alt Tucheband, |
| --- |

Gemeinde Alt Tucheband,

| Gemeinde Reitwein, |
| --- |

Gemeinde Reitwein,

| Gemeinde Podelzig, |
| --- |

Gemeinde Podelzig,

| Gemeinde Letschin mit der Gemarkung Sophienthal, |
| --- |

Gemeinde Letschin mit der Gemarkung Sophienthal,

| Gemeinde Seelow – östlich der Bahnstrecke RB 60, |
| --- |

Gemeinde Seelow – östlich der Bahnstrecke RB 60,

| Gemeinde Vierlinden – östlich der Bahnstrecke RB 60, |
| --- |

Gemeinde Vierlinden – östlich der Bahnstrecke RB 60,

| Gemeinde Lindendorf – östlich der Bahnstrecke RB 60, |
| --- |

Gemeinde Lindendorf – östlich der Bahnstrecke RB 60,

| Gemeinde Fichtenhöhe – östlich der Bahnstrecke RB 60, |
| --- |

Gemeinde Fichtenhöhe – östlich der Bahnstrecke RB 60,

| Gemeinde Lebus mit den Gemarkungen Lebus und Mallnow – östlich der Bahnstrecke RB 60, |
| --- |

Gemeinde Lebus mit den Gemarkungen Lebus und Mallnow – östlich der Bahnstrecke RB 60,

| Bundesland Sachsen:





  Landkreis Görlitz:





  Gemeinde Bad Muskau, |
| --- |

Bundesland Sachsen:

Landkreis Görlitz:

Gemeinde Bad Muskau,

| Gemeinde Krauschwitz östlich des folgenden Straßenzuges: B115 nördlicher Teil (Jämlitzer Weg) - S123 (Geschwister-Scholl-Straße) - B115 Südlicher Teil (Görlitzer Straße), |
| --- |

Gemeinde Krauschwitz östlich des folgenden Straßenzuges: B115 nördlicher Teil (Jämlitzer Weg) - S123 (Geschwister-Scholl-Straße) - B115 Südlicher Teil (Görlitzer Straße),

| Gemeinde Rietschen östlich der B115 und nördlich der Südgrenze Truppenübungsplatz Oberlausitz, |
| --- |

Gemeinde Rietschen östlich der B115 und nördlich der Südgrenze Truppenübungsplatz Oberlausitz,

| Gemeinde Rothenburg/ O. L. nördlich der Südgrenze Truppenübungsplatz Oberlausitz und Welschgraben, |
| --- |

Gemeinde Rothenburg/ O. L. nördlich der Südgrenze Truppenübungsplatz Oberlausitz und Welschgraben,

| Gemeinde Weißkeißel östlich der B115. |
| --- |

Gemeinde Weißkeißel östlich der B115.

III OSA

1.   Bulgaaria

Järgmised piirkonnad Bulgaarias:

| — | the whole region of Blagoevgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Blagoevgrad,

| — | the whole region of Dobrich, |
| --- | --- |

—

the whole region of Dobrich,

| — | the whole region of Gabrovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Gabrovo,

| — | the whole region of Kardzhali, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kardzhali,

| — | the whole region of Lovech, |
| --- | --- |

—

the whole region of Lovech,

| — | the whole region of Montana, |
| --- | --- |

—

the whole region of Montana,

| — | the whole region of Pleven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pleven,

| — | the whole region of Razgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Razgrad,

| — | the whole region of Ruse, |
| --- | --- |

—

the whole region of Ruse,

| — | the whole region of Shumen, |
| --- | --- |

—

the whole region of Shumen,

| — | the whole region of Silistra, |
| --- | --- |

—

the whole region of Silistra,

| — | the whole region of Sliven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sliven,

| — | the whole region of Sofia city, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia city,

| — | the whole region of Sofia Province, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia Province,

| — | the whole region of Targovishte, |
| --- | --- |

—

the whole region of Targovishte,

| — | the whole region of Vidin, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vidin,

| — | the whole region of Varna, |
| --- | --- |

—

the whole region of Varna,

| — | the whole region of Veliko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Veliko Tarnovo,

| — | the whole region of Vratza, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vratza,

| — | in Burgas region:






  — | the whole municipality of Burgas, |
| --- | --- | --- |

—

in Burgas region:

—

the whole municipality of Burgas,

| — | the whole municipality of Kameno, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kameno,

| — | the whole municipality of Malko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Malko Tarnovo,

| — | the whole municipality of Primorsko, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Primorsko,

| — | the whole municipality of Sozopol, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sozopol,

| — | the whole municipality of Sredets, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sredets,

| — | the whole municipality of Tsarevo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Tsarevo,

| — | the whole municipality of Sungurlare, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sungurlare,

| — | the whole municipality of Ruen, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Ruen,

| — | the whole municipality of Aytos. |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Aytos.

2.   Läti

Järgmised piirkonnad Lätis:

| — | Aizputes novada Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296,

| — | Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296,

| — | Skrundas novada Rudbāržu, Nīkrāces pagasts, Raņķu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasts (izņemot pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes), Skrundas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Rudbāržu, Nīkrāces pagasts, Raņķu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasts (izņemot pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes), Skrundas pilsēta,

| — | Vaiņodes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106. |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106.

3.   Leedu

Järgmised piirkonnad Leedus:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Seredžiaus ir Juodaičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Seredžiaus ir Juodaičių seniūnijos,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Čekiškės seniūnija, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Čekiškės seniūnija, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Pernaravos seniūnija ir Josvainių seniūnijos pietvakarinė dalis tarp kelio Nr. 229 ir Nr. 2032, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Pernaravos seniūnija ir Josvainių seniūnijos pietvakarinė dalis tarp kelio Nr. 229 ir Nr. 2032,

| — | Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Babrungo, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Babrungo, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos ir Ariogalos miesto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos ir Ariogalos miesto seniūnijos,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių, Notėnų ir Šačių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių, Notėnų ir Šačių seniūnijos.

4.   Poola

Järgmised piirkonnad Poolas:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Bisztynek i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Bisztynek i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim,

| gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim,

| gminy Łukta, Morąg, Miłakowo, część gminy Małdyty położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Miłomłyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy wiejskiej Ostróda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 oraz na północ od drogi nr 16, część miasta Ostróda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gminy Łukta, Morąg, Miłakowo, część gminy Małdyty położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Miłomłyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy wiejskiej Ostróda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 oraz na północ od drogi nr 16, część miasta Ostróda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr w powiecie ostródzkim,

| powiat olecki, |
| --- |

powiat olecki,

| gminy Barczewo, Gietrzwałd, Jeziorany, Jonkowo, Dywity, Dobre Miasto, Purda, Stawiguda, Świątki, część gminy Olsztynek położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Barczewo, Gietrzwałd, Jeziorany, Jonkowo, Dywity, Dobre Miasto, Purda, Stawiguda, Świątki, część gminy Olsztynek położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim,

| powiat miejski Olsztyn, |
| --- |

powiat miejski Olsztyn,

| w województwie podlaskim:





  część gminy Bakałarzewo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na południowy - zachód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

część gminy Bakałarzewo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na południowy - zachód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim,

| w województwie mazowieckim:





  gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na południe od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na południe od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim,

| część gminy Iłża położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 w powiecie radomskim, |
| --- |

część gminy Iłża położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 w powiecie radomskim,

| gmina Kazanów w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gmina Kazanów w powiecie zwoleńskim,

| gminy Ciepielów, Lipsko, Rzeczniów i Sienno w powiecie lipskim, |
| --- |

gminy Ciepielów, Lipsko, Rzeczniów i Sienno w powiecie lipskim,

| w województwie lubelskim:





  powiat tomaszowski, |
| --- |

w województwie lubelskim:

powiat tomaszowski,

| gminy Białopole, Dubienka, Kamień, Żmudź, część gminy Dorohusk położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Białopole, Dubienka, Kamień, Żmudź, część gminy Dorohusk położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim,

| gmina Rudnik i część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gmina Rudnik i część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim,

| powiat zamojski, |
| --- |

powiat zamojski,

| powiat miejski Zamość, |
| --- |

powiat miejski Zamość,

| powiat biłgorajski, |
| --- |

powiat biłgorajski,

| powiat hrubieszowski, |
| --- |

powiat hrubieszowski,

| gminy Dzwola i Chrzanów w powiecie janowskim, |
| --- |

gminy Dzwola i Chrzanów w powiecie janowskim,

| gmina Serokomla w powiecie łukowskim, |
| --- |

gmina Serokomla w powiecie łukowskim,

| gminy Abramów, Kamionka, Michów, Lubartów z miastem Lubartów, Firlej, Jeziorzany, Kock, Ostrówek w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Abramów, Kamionka, Michów, Lubartów z miastem Lubartów, Firlej, Jeziorzany, Kock, Ostrówek w powiecie lubartowskim,

| gminy Kłoczew, Stężyca, Ułęż i część gminy Ryki położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie ryckim, |
| --- |

gminy Kłoczew, Stężyca, Ułęż i część gminy Ryki położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie ryckim,

| gmina Baranów w powiecie puławskim, |
| --- |

gmina Baranów w powiecie puławskim,

| w województwie podkarpackim:





  gminy Cieszanów, Horyniec – Zdrój, Narol i Stary Dzików w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Cieszanów, Horyniec – Zdrój, Narol i Stary Dzików w powiecie lubaczowskim,

| gminy Kuryłówka, Nowa Sarzyna, miasto Leżajsk, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na północ od miasta Leżajsk oraz część gminy wiejskiej Leżajsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim, |
| --- |

gminy Kuryłówka, Nowa Sarzyna, miasto Leżajsk, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na północ od miasta Leżajsk oraz część gminy wiejskiej Leżajsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim,

| gminy Krzeszów, Rudnik nad Sanem, część gminy Harasiuki położona na południe od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim, |
| --- |

gminy Krzeszów, Rudnik nad Sanem, część gminy Harasiuki położona na południe od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim,

| gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Laszki, Wiązownica, Pawłosiów, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim, |
| --- |

gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Laszki, Wiązownica, Pawłosiów, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim,

| gmina Stubno w powiecie przemyskim, |
| --- |

gmina Stubno w powiecie przemyskim,

| część gminy Kamień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie rzeszowskim, |
| --- |

część gminy Kamień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie rzeszowskim,

| gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, miasto Przeworsk, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na wschód od miasta Przeworsk i na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim, |
| --- |

gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, miasto Przeworsk, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na wschód od miasta Przeworsk i na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim,

| w województwie lubuskim:





  gminy Nowa Sól i miasto Nowa Sól, Otyń oraz część gminy Kożuchów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na wschód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim, |
| --- |

w województwie lubuskim:

gminy Nowa Sól i miasto Nowa Sól, Otyń oraz część gminy Kożuchów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na wschód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim,

| gminy Babimost, Czerwieńsk, Kargowa, Świdnica, Zabór, część gminy Bojadła położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim, |
| --- |

gminy Babimost, Czerwieńsk, Kargowa, Świdnica, Zabór, część gminy Bojadła położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim,

| część gminy Niegosławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim, |
| --- |

część gminy Niegosławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim,

| powiat miejski Zielona Góra, |
| --- |

powiat miejski Zielona Góra,

| gminy Skąpe, Szczaniec i Zbąszynek w powiecie świebodzińskim, |
| --- |

gminy Skąpe, Szczaniec i Zbąszynek w powiecie świebodzińskim,

| gminy Bobrowice, Dąbie, Krosno Odrzańskie i część gminy Bytnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim, |
| --- |

gminy Bobrowice, Dąbie, Krosno Odrzańskie i część gminy Bytnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim,

| część gminy Trzciel położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim, |
| --- |

część gminy Trzciel położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim,

| w województwie wielkopolskim:





  gmina Zbąszyń, część gminy Miedzichowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

gmina Zbąszyń, część gminy Miedzichowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim,

| gmina Siedlec w powiecie wolsztyńskim, |
| --- |

gmina Siedlec w powiecie wolsztyńskim,

| część gminy Rakoniewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim, |
| --- |

część gminy Rakoniewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim,

| gminy Chocz, Czermin, Gołuchów, Pleszew i część gminy Gizałki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie pleszewskim, |
| --- |

gminy Chocz, Czermin, Gołuchów, Pleszew i część gminy Gizałki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie pleszewskim,

| część gminy Grodziec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie konińskim, |
| --- |

część gminy Grodziec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie konińskim,

| gminy Blizanów, Stawiszyn, Żelazków w powiecie kaliskim, |
| --- |

gminy Blizanów, Stawiszyn, Żelazków w powiecie kaliskim,

| w województwie dolnośląskim:





  gminy Jerzmanowa, Żukowice, część gminy Kotla położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gminy Jerzmanowa, Żukowice, część gminy Kotla położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim,

| gminy Gaworzyce, Radwanice i część gminy Przemków położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 12 w powiecie polkowickim, |
| --- |

gminy Gaworzyce, Radwanice i część gminy Przemków położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 12 w powiecie polkowickim,

| w województwie świętokrzyskim:





  część gminy Brody położona na wschód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy w powiecie starachowickim. |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

część gminy Brody położona na wschód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy w powiecie starachowickim.

5.   Rumeenia

Järgmised piirkonnad Rumeenias:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Bistrița Năsăud, |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița Năsăud,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Suceava |
| --- | --- |

—

Județul Suceava

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Judeţul Mehedinţi, |
| --- | --- |

—

Judeţul Mehedinţi,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Judeţul Olt, |
| --- | --- |

—

Judeţul Olt,

| — | Judeţul Dolj, |
| --- | --- |

—

Judeţul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani, |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani,

| — | Județul Vâlcea, |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin, |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Maramureş. |
| --- | --- |

—

Județul Maramureş.

6.   Slovakkia

| — | the whole district of Trebišov, |
| --- | --- |

—

the whole district of Trebišov,

| — | in the district of Michalovce, the whole municipalities of the district not included in Part I and Part II, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce, the whole municipalities of the district not included in Part I and Part II,

| — | Region Sobrance – municipalities Lekárovce, Pinkovce, Záhor, Bežovce, |
| --- | --- |

—

Region Sobrance – municipalities Lekárovce, Pinkovce, Záhor, Bežovce,

| — | the whole district of Košice – okolie, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Košice – okolie, except municipalities included in part II,

| — | In the district Rožnava, the municipalities of Bôrka, Lúčka, Jablonov nad Turňou, Drnava, Kováčová, Hrhov, Ardovo, Bohúňovo, Bretka, Čoltovo, Dlhá Ves, Gemerská Hôrka, Gemerská Panica, Kečovo, Meliata, Plešivec, Silica, Silická Brezová, Slavec, Hrušov, Krásnohorská Dlhá Lúka, Krásnohorské podhradie, Lipovník, Silická Jablonica, Brzotín, Jovice, Kružná, Pača, Rožňava, Rudná, Vidová and Čučma, |
| --- | --- |

—

In the district Rožnava, the municipalities of Bôrka, Lúčka, Jablonov nad Turňou, Drnava, Kováčová, Hrhov, Ardovo, Bohúňovo, Bretka, Čoltovo, Dlhá Ves, Gemerská Hôrka, Gemerská Panica, Kečovo, Meliata, Plešivec, Silica, Silická Brezová, Slavec, Hrušov, Krásnohorská Dlhá Lúka, Krásnohorské podhradie, Lipovník, Silická Jablonica, Brzotín, Jovice, Kružná, Pača, Rožňava, Rudná, Vidová and Čučma,

| — | in the district of Gelnica, the whole municipality of Smolník and Úhorná. |
| --- | --- |

—

in the district of Gelnica, the whole municipality of Smolník and Úhorná.

IV OSA

Itaalia

Järgmised piirkonnad Itaalias:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---